![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Evstafiev-bosnia-sarajevo-grave-digger-shovels.jpg/640px-Evstafiev-bosnia-sarajevo-grave-digger-shovels.jpg&w=640&q=50)
Haudankaivaja
henkilö joka avaa maahan haudan tulevaa hautausta varten / From Wikipedia, the free encyclopedia
Haudankaivaja on henkilö, joka avaa haudan tulevaa hautausta varten. Jos hautausmaa on kirkkomaata, työn tekee kirkon työntekijä. Suomessa työhön käytetään nykyisin pienikokoista tai traktorikaivinkonetta, perinteisesti haudankaivaja on käyttänyt lapiota, jolla myös nykyään hauta viimeistellään. Haudan syvyys riippuu siitä, onko kohtaan haudattu jo aikaisemmin: syvimmillään hauta on 2,7 metrissä, seuraavaksi 2,1 metrissä ja viimeksi 1,5 metrin syvyydessä.[1] Uurnahaudan vähimmäissyvyys on 60 senttimetriä.[2]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Evstafiev-bosnia-sarajevo-grave-digger-shovels.jpg/640px-Evstafiev-bosnia-sarajevo-grave-digger-shovels.jpg)
Edesmenneitten jäänteet, joita hautaa avatessa voi tulla vastaan, kerätään kokoon ja haudataan haudan pohjalle kaivettuun koloon, jonka päälle sitten arkku lasketaan. Yleensä samaan syvyyteen ei haudata kuin 20 vuoden välein. Vielä 1970-luvulla vainajia käsiteltiin formaliinilla, mikä hidastaa maatumista ja voi aiheuttaa ikävän yllätyksen hautaa avattaessa.[1] Myös muoviin käärittyihin vainajiin törmätään vuosittain, koska tapaturmaisesti kuolleita oli tapana pakata muovin sisään, missä maatumista ei tapahdu, vaan ruumis muumioituu. Suomessa tällaisia vainajia on noin tuhatkunta. Norjassa ongelma on suurempi, koska siellä niitä on jopa puoli miljoonaa.[3]
Haudankaivaja myös täyttää haudan hautauksen jälkeen, jos hautajaisvieraat eivät ole sitä tehneet, sekä viimeistelee hautakummun.
Iltalehden vuonna 2010 tekemän tutkimuksen mukaan haudankaivajan ammattia (23. sija) arvostettiin Suomessa enemmän kuin vaikkapa papin ammattia (26. sija).[4]