saksalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko From Wikipedia, the free encyclopedia
Friedrich Wilhelm Bessel (22. heinäkuuta 1784, Minden – 17. maaliskuuta 1846, Königsberg (nykyinen Kaliningrad) )[1] oli saksalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko.[2] Hänet tunnetaan erityisesti Besselin funktioiden tutkimuksesta, jotka nimestä huolimatta keksi Daniel Bernoulli. Tähtitieteen alueella Besselin merkittävin saavutus oli ensimmäisen tähden, 61 Cygnin, parallaksin mittaaminen. Hän myös oletti, että Siriuksella ja Procyonilla on seuralaisinaan näkymättömiä taivaankappaleita ja että Uranuksen ulkopuolella on vielä yksi planeetta, mitkä seikat sittemmin on oikeiksi todettulähde?.
Friedrich Wilhem Bessel | |
---|---|
![]() |
|
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 22. heinäkuuta 1784 Minden |
Kuollut | 17. maaliskuuta 1846 (61 vuotta) Königsberg |
Kansalaisuus | Preussi |
Koulutus ja ura | |
Väitöstyön ohjaaja | Carl Friedrich Gauss |
Instituutti | Königsbergin yliopisto |
Oppilaat | Friedrich August Argelander |
Tutkimusalue |
tähtitiede matematiikka |
Vuodesta 1810 Bessel oli professorina Königsbergissä ja sen vastavalmistuneen tähtitieteellisen observatorion johtajana.[1] Vuonna 1838 Bessel mittasi ensimmäisenä tähden, 61 Cygnin, etäisyyden.[3]
Bessel edisti huomattavasti tähtitieteellistä havaintojentekoa ja myös tähtitieteeseen liittyvää matematiikkaa sekä geodesiaa. Argelander oli Besselin oppilas.lähde?
Turussa vuonna 1938 löydetty pikkuplaneetta 1552 Bessel on nimetty F. W. Besselin mukaan.[4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.