Braunschweig-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston ensimmäisessä maailmansodassa palvellut taistelulaivaluokka, johon kuului viisi vuosina 1901-1906 valmistettua alusta. Alukset olivat suurempia ja nopeampia kuin edeltäneen Wittelsbach-luokan alukset ja sen lisäksi niiden pää- ja apuaseet olivat raskaampia. Alusten aseistus oli kuitenkin kevyempi kuin vastaavien brittilaivaston alusten 12 tuuman tykit.
Braunschweig-luokka | |
---|---|
![]() |
|
![]() |
|
Tekniset tiedot | |
Uppouma |
13 208 t (normaali) 14 394 t (max) |
Pituus |
126,0 m (vesiraja) 127,7 m (kokonaispituus) |
Leveys | 22,2 m |
Syväys |
7,62 m (normaali) 8,16 m (max) |
Koneteho | 16 000 ihp |
Nopeus | 18 solmua |
Miehistöä | 743-847 |
Aseistus | |
Meritorjunta |
4 x 28 cm SK L/40 -tykkiä 14 x 17 cm SK L/40 -tykkiä 22 x 8,8 cm SK L/45 -tykkiä 6 x 45 cm torpedoputkea |
Luokan alukset osallistuivat ensimmäisen maailmansodan merisotatoimiin lähinnä rannikkovesillä osana 4. taistelulaivuetta. SMS Hessen siirrettiin vuonna 1916 2. laivueeseen, jonka mukana se osallistui Skagerrakin taisteluun. Sotatoimien päätyttyä luokan alukset jäivät Versailles'n rauhansopimuksen mukaisesti Reichsmarinen käyttöön. Luokan alukset romutettiin 1930-luvulla lukuun ottamatta Hesseniä, joka toisen maailmansodan päätyttyä luovutettiin Neuvostoliitolle maalilaivaksi.
Saksan keisarikunnan valtiopäivät hyväksyi 10. huhtikuuta 1898 Tirpitzin ensimmäisen laivastolain, jonka mukaan laivastoon tuli kuulumaan yhdeksäntoista taistelulaivaa, kahdeksan panssariristeilijää, kaksitoista suurta ja 30 pientä risteilijää 1. huhtikuuta 1904 mennessä. Raskaat alukset korvattaisiin automaattisesti 25 vuoden välein ja kevyet risteilijät 15 vuoden välein. Valmistuskustannukset eivät saisi ylittää 408,9 miljoonaa markkaa, mutta samalla käyttökustannukset oli rajattu 5 miljoonaan markkaan. Laivastolakiin oli sisällytetty palveluksessa olevat alukset eli 12 taistelulaivaa, 10 suurta ja 23 kevyttä risteilijää ja siten kuuden vuoden aikana valmistettavaksi jäi ainoastaan seitsemän taistelulaivaa, kaksi suurta ja seitsemän kevyttä risteilijää.[1]
Buurisodan ja Kiinan boksarikapinan seurauksena valtiopäivät hyväksyi 14. kesäkuuta 1900 toisen laivastolain, jossa laivaston kooksi määrättiin 38 taistelulaivaa, 20 panssariristeilijää ja 38 kevyttä risteilijää. Ensimmäisestä laista poiketen hankinnoille ei määrätty ylärajaa.[1] Braunschweig-luokan alukset tilattiin osana toista laivastolakia. Ne laskettiin vesille 1902-1903 ja niiden tuli valmistua vuoteen 1906 mennessä. Valmistuskustannukset ollessa 24 miljoonaa kultamarkkaa per alus.[2]
Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
---|---|---|---|---|---|
SMS Braunschweig | Germaniawerft, Kiel | 24. lokakuuta 1901 | 20. joulukuuta 1902 | 15. lokakuuta 1904 | palveluksesta 31. maaliskuuta 1931 romutettu Bremerhavenissa 1935 |
SMS Elsass | Schichau, Danzig | 1901 | 26. toukokuuta 1903 | 29. marraskuuta 1904 | palveluksesta 31. maaliskuuta 1931 myyty 31. lokakuuta 1936 romutettu Bremerhavenissa 1936 |
SMS Hessen | Germaniawerft, Kiel | 15. huhtikuuta 1902 | 18. syyskuuta 1903 | 19. syyskuuta 1905 | maalilaivaksi 1. huhtikuuta 1937 Neuvostoliiton laivastolle nimellä Tsel 3. kesäkuuta 1946 poistettu palveluksesta ja romutettu 1960 |
SMS Preußen | AG Vulcan Stettin | huhtikuu 1902 | 30. lokakuuta 1903 | 12. heinäkuuta 1905 | F-veneiden emälaivaksi 26. elokuuta 1919 poistettu palveluksesta 5. huhtikuuta 1929 romutettu 1929, keskilaiva ponttooniksi tuhoutunut ilmapommituksessa 30. maaliskuuta 1945 romutettu 1949-1950 |
SMS Lothringen | Scichau, Danzig | 1. joulukuuta 1902 | 27. toukokuuta 1904 | 18. toukokuuta 1906 | F-veneiden emälaivaksi 1919 poistettu palveluksesta 31. maaliskuuta 1931 romutettu Wilhelmshavenissa |
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.