Aflatoksiinit ovat homesienten tuottamia terveydelle haitallisia mykotoksiineja, joista aflatoksiini B1 ja G1 ovat karsinogeenisia eli syöpää aiheuttavia aineita. Myrkyllisin on aflatoksiini B1. Niitä ei pidä sekoittaa alfatoksiineihin, jotka ovat bakteerien tuottamia proteiinitoksiineja.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/%28%E2%80%93%29-Aflatoxin_B1_Structural_Formulae_V.1.svg/320px-%28%E2%80%93%29-Aflatoxin_B1_Structural_Formulae_V.1.svg.png)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/%28%E2%80%93%29-Aflatoxin_G1_Structural_Formula_V.2.svg/320px-%28%E2%80%93%29-Aflatoxin_G1_Structural_Formula_V.2.svg.png)
Vaikutusmekanismi
Aflatoksiini B1:n vaikutus perustuu siihen, että se metaboloituu elimistössä hyvin reaktiiviseksi epoksidiksi.[1] Tämä epoksidi voi kiinnittyä pysyvästi solutuman DNA:han, erityisesti guaniinin typpiatomiin ja aiheuttaa erityyppisiä mutaatioita. Siitä voi seurata esim. syöpäsolun syntyä estävän p53-geenin vaurioituminen.[2] Aflatoksiini B1 on erittäin voimakas maksasyöpää aiheuttava aine, mutta voi aiheuttaa syöpää koe-eläimissä useissa muissakin elimissä. Se on saman vaikutusmekanismin perusteella myös suoraan myrkyllinen muun muassa maksasoluille.[1] Akuutisti tappava annos eri eläinlajeilla vaihtelee 0,5–60 mg/kg.[3] Myös syöpää aiheuttava kyky on hyvin erilainen eri eläinlajeilla, muun muassa rotalle aflatoksiini B1 on kaikkein voimakkain tunnettu syöpää aiheuttava aine, kun taas hiirelle syöpää ei synny.[3]
Myrkytykset
Aflatoksiineja erittävät monet homesienet. Niistä merkittävimpiä ovat Aspergillus-suvun homeet.[4] Useimmiten aflatoksiinit ovat seoksia.
Aflatoksiinit todettiin 1960 kalkkunoita tappaneen niin sanotun Turkey X -sairauden aiheuttajiksi. Myrkky oli peräisin Aspergillus flavus -homeesta, josta aflatoksiini on saanut nimensä. Myöhemmissä tutkimuksissa on löydetty myös kolme muuta aflatoksiinia muodostavaa hometta: Aspergillus parasiticus, Aspergillus nomius ja Aspergillus tamarii.lähde?
Aflatoksiini on erityinen ongelma pähkinöissä.[5] Niitä voi kuitenkin esiintyä monissa muissa elintarvikkeissa, myös viljoissa, jos sato pääsee homehtumaan. Trooppisissa maissa, etenkin Afrikassa, suuri maksasyövän esiintyvyys on yhdistetty aflatoksiinialtistukseen. Riski on erityisen suuri hepatiittien (virusten aiheuttaman maksatulehduksen) yhteydessä.[1]
Aflatoksiini | Kemiallinen kaava | CAS-numero | Moolimassa | Sulamispiste (°C) |
---|---|---|---|---|
B1 | C17H12O6 | 1162-65-8 | 312 | 268-269 |
B2 | C17H14O6 | 7220-81-7 | 314 | 286-289 |
B3 | C16H14O6 | 23315-33-5 | 302 | - |
D1 | C16H14O5 | 52373-83-8 | 286 | - |
G1 | C17H12O7 | 1165-39-5 | 328 | 244-246 |
G2 | C17H14O7 | 7241-98-7 | 330 | 237-240 |
M1 | C17H12O7 | 6795-23-9 | 328 | 299 |
M2 | C17H14O7 | 6885-57-0 | 330 | 293 |
P1 | C16H10O6 | 32215-02-4 | 298 | - |
Q1 | C17H12O7 | 52819-96-2 | 328 | - |
B2A | C17H14O7 | 17878-54-5 | 330 | 240 |
G2A | C17H14O8 | 20421-10-7 | 346 | 190 |
Lähteet
Aiheesta muualla
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.