From Wikipedia, the free encyclopedia
Ämblikuvõrkkestaks ehk arahnoideaks (ladina keeles arachnoidea mater) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel peaaju ja seljaaju ühte kesta.
Ämblikuvõrkkesta areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Madudel on ämblikuvõrkkesta vähe uuritud.
Ämblikuvõrkkest on kolmest ajukesta kihist keskmine.
Kesta ja peakolju vahel paikneb aju-kõvakest (dura mater encephali) ja nende vahel on subduraalruum, mis sisaldab ajuvedelikku.
Ämblikuvõrkkestale järgneb peaaju kattev pehmekest (pia mater) ja nende vahel on subarahnoidaalruum (cavitas subarachnoidealis), mis sisaldab aju ainevahetuses osalevat lümfitaolist ajuvedeliku.[1]
Aju pehmekesta ja ämblikuvõrkkesta nimetatakse koos vahel ka leptomeningeseks.[2]
Ämblikuvõrkkest on õhuke, veresoonteta läbikumav leste.
Ämblikuvõrkkestast sopistuvad veenide sisse kurrud- ämblikuvõrkkesta sõmervohandid (granulationes arachnoideae), nende kaudu imendub aju-seljaajuvedelik venoossesse vereringesse.
Seljaaju ämblikuvõrkkest (arachnoidea mater spinalis) on seljaajukestadest keskmine.[3]
Inimestel seostatakse ämblikuvõrkkestaga mitmeid haiguslikke seisundeid. Ämblikuvõrkkestapõletik on arahnoidiit. Pehmekesta ja ämblikuvõrkkesta põletik on leptomeningiit. Subarahnoidaalne hemorraagia on ämblikuvõrkkestaalune verejooks.
Ämblikuvõrkkestaga seostatakse ka hea ja pahaloomulisi kasvajaid.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.