From Wikipedia, the free encyclopedia
Porgandijuureks (Dauci radix; Dauci carotae radix) nimetatakse aedporgandi maa-alust saadust, mida kasutatakse kodumajapidamistes ja töönduslikult droogina (ravimtaimena) väga erinevatel eesmärkidel ja valmistusviisidel.
![]() |
Droogina kogutakse porgandi juuri harilikult sügisel ja tarbitakse värskelt.
Porgandijuure tervislik toime inimesele põhineb tema biokeemilisel koostisel, taimerakud ja nende osised sünteesivad valgusenergia toimel neid pinnases, vees, süsihappegaasis ja õhus sisalduvatest mitteorgaanilistest ainetest taime elutegevuse käigus.[1]
Organismi oksüdeerumist piiravad antioksüdantidena käituvad beetakaroteen, A-, E- ja C-vitamiin, mitmesugused ensüümid jne.
A-vitamiini ja karotenoide (alfa-, beeta- ja gammakaroteen, lükopeen)[2] peetakse olulisteks vähktõbe ennetavateks [3] ja nägemist parandatavateks aineteks.
E-vitamiini seostatakse südame- ja veresoonkoona haiguste tekke riski vähenemisega. E-vitamiini omastatavuse parendamiseks soovitatakse lisada taimeõli.
Toorelt kasutatakse hüpo- ja avitaminooside korral.
Haavade korral soodustab juure tarvitamine kudede epitelisatsiooni (haavu parandav).
Vitamiinitööstuses kasutatakse porgandijuuri karoteeni allikana.[4]
Juurest toodetakse välispidiselt kasutatavaid preparaate, mida kasutatakse valguslööbe ja naha pigmentatsioonihäirete korral.
Preparaate soovitatakse raseduse ajal vältida.
I aastasaja keskpaiku välja antud õpetuses kirjeldas kreeklasest arst Dioskurides porgandi kasutust ravimtaimena.[5]
Pole selge, kas silmas peeti metsikute või kultuurvormide kasutamist ravimtaimena. Tol ajal kasutati ravimina kõiki taime osi: juuri, lehti, vilju.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.