From Wikipedia, the free encyclopedia
Mariupoli lahing oli 2022. aasta 24. veebruaril Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse alanud lahing Mariupoli üle kontrolli kehtestamiseks. Vene relvajõud vallutasid linna täielikult 2022. aasta 20. mail, kui Azovstali viimased kaitsjad väejuhatuse käsul alla andsid.[5]
Mariupoli lahing (2022) | |||
---|---|---|---|
Osa Venemaa sissetungist Ukrainasse, Vene-Ukraina sõja idarinne | |||
![]() Mariupol 12. märtsil 2022 | |||
Toimumisaeg | 25. veebruar – 20. mai 2022 | ||
Toimumiskoht |
Mariupol 47° 7′ 50″ N, 37° 33′ 50″ E | ||
Tulemus | Venemaa vallutas linna | ||
Osalised | |||
| |||
Väejuhid või liidrid | |||
| |||
Väeüksused | |||
| |||
Asend Ukrainas |
25. veebruariks oli linn Vene vägede poolt ümber piiratud.
5. märtsi hommikupoolikul alustati mariupollaste evakueerimist humanitaarkoridori kaudu.[6][7][8] Õhtul teatati kuni 200 000 elaniku evakueerimise peatamisest põgenike elu säilitamise huvides. Pervõi Kanal teatas õhtul 36 isiku evakueerimisest Donetski Rahvavabariiki ja süüdistas evakueerimise peatumises Ukraina natsionaliste.
Hiljemalt 14. märtsiks oli Vene vägede kontrolli alla langenud linna põhjaosa. BBC World News näitas 14. märtsil eelnevalt linna sünnitusmaja pommitamises ellujäänud rasedat naist kanderaamil ja teatas mõlema surmast, samal ajal teatas KTV tšetšeeni 5000-mehelise eriväelastest rünnakrühma rakendamisest linna "fašistidest elanike hävitamiseks".
Vene pool esitas 21. märtsil Mariupolile ultimaatumi, milles nõudis linna alistumist hiljemalt järgmise päeva hommikuks (5.00), millele Ukraina valitsus vastas keeldumisega.[9][10]
Linnavalitsuse kinnitusel oli 28. märtsi seisuga linnas hukkunud ligikaudu 5000 inimest, sh umbes 210 last. Linnast oli õnnestunud põgeneda umbes 300 000 elanikul, ligikaudu 160 000 inimest oli endiselt linnas.[11] Ukraina süüdistab vastaspoolt tuhandete mariupollaste vägivaldses ümberasustamises Venemaale.[12]
Ukraina Kaitseministeeriumi Luure Peavalitsus planeeris ja viis Mariupoli lahingu ajal ellu sõjalise operatsiooni, mille käigus varustati Mariupolis ümber piiratud Ukraina sõjaväelasi, milleks tehti mitu lendu helikopteritega Mi-8.[13] Ukraina kaitseministeeriumi andmetel oli 10. mai seisuga Azovstali tehasekompleksis Vene relvajõudude intensiivse rünnaku all enam kui tuhat sõjaväelast ja enam kui sada tsiviilisikut.[14]