From Wikipedia, the free encyclopedia
Kambrium on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ja geokronoloogiline üksus (ajastu). Kambrium vastab ajavahemikule 541–485,4[1] miljonit aastat tagasi.
Ajastu | Ajastik | |
---|---|---|
järgnev | järgnev | |
P A L E O S O I K U M |
Perm | Loping |
Guadalup | ||
Cisural | ||
Karbon | Pennsylvania | |
Mississippi | ||
Devon | Hilis-Devon | |
Kesk-Devon | ||
Vara-Devon | ||
Silur | Přidoli | |
Ludlow | ||
Wenlock | ||
Llandovery | ||
Ordoviitsium | Hilis-Ordoviitsium | |
Kesk-Ordoviitsium | ||
Vara-Ordoviitsium | ||
Kambrium | Furong | |
Miaoling | ||
Ajastik 2 | ||
Terre-Neuve | ||
eelnev |
Kambrium on paleosoikumi ehk vanaaegkonna ja ka kogu fanerosoikumi vanim ajastu. Kogu kambriumile eelnenud perioodi Maa ajaloos nimetatakse eelkambriumiks.
Kambrium jagatakse neljaks ajastikuks, millele vastavad samanimelised ladestikud.
Kambriumi ajastu settekivimeid on ka Eesti aluspõhjas, nende avamus on kitsas riba Põhja-Eesti klindi jalamil.
Kambriumi kihtidest on leitud usse, kõhtjalgseid, peajalgseid, lukuta käsijalgseid, trilobiite, foraminifeere ja akritarhe. Nende kompleksid on aluseks setendite stratigraafilisel liigestamisel. Kambriumis hakkas setete tekkimise protsessis tähtsat osa etendama ka biogeenne tegur.
Kambriumi ajastul (570–480 miljonit aastat tagasi) ujutas Eesti põhja- ja kirdeosa üle normaalse soolsusega mereline veekogu, mille piirjooned muutusid korduvalt. Nii nagu vendile (Ediacara) on Eestis ka kambriumile iseloomulikud terrigeensed setted, kuid erinevalt vendist on neis vähem rannalähedasele keskkonnale iseloomulikke setteid. Selle põhjus on, et aluskorrakivimid, mis vendis olid kulutusmaterjali allikas, olid kambriumis setetega enamasti kaetud.
Kambriumi ladestu kihistutest paljanduvad Põhja-Eesti paekaldas, jõeorgudes või savikarjäärides Lontova savi, Lükati aleuroliidi ja savi vahelduvate kihtidega kompleks ning Tiskre hele aleuroliit. Kambriumi ladestu tähtsus seisneb tema savides, mida kasutatakse telliste, drenaažitorude ja tsemendi tootmiseks. Lontova veepidemel asuvast ordoviitsiumi-kambriumi põhjaveelademest ammutatakse kvaliteetset põhjavett ning Häädemeestel ja Värskas ka mineraalvett.