Georg Morris Cohen Brandes (4. veebruar 1842 Kopenhaagen – 19. veebruar 1927 Kopenhaagen) oli taani kirjandusteadlane ja kriitik, kes romantismivastasena ning realismi ja naturalismi pooldajana saavutas rahvusvahelise mõju.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/P_S_Kr%C3%B8yer_1900_-_Georg_Brandes_-_Skitse_til_maleri.jpg/640px-P_S_Kr%C3%B8yer_1900_-_Georg_Brandes_-_Skitse_til_maleri.jpg)
Kopenhaageni ülikoolis peetud loengusarja põhjal valmis tema suurteos "Hovedstrømninger i det nittende Aarhundredes Litteratur" ("Üheksateistkümnenda sajandi kirjanduse peavoolud", 6 köidet, 1872–90).
Brandese uurimused Kierkegaardist, Ludvig Holbergist, Shakespeare'ist, Goethest, Voltaire'ist rajasid teed võrdlev-ajaloolisele kirjandusteadusele.
Brandest on nimetatud Ibseni ja Nietzsche, piiratud ulatuses ka Dostojevski avastajaks. [1]
Georg Brandes on tugevasti mõjutanud rühmituse Noor-Eesti esteetilisi vaateid. Friedebert Tuglas on talle oma töödes sageli viidanud. Gustav Suits oli Brandesega isiklikult tuttav ja kirjavahetuses. Suitsu kui kirjandusteadlase kujunemisel oli Brandesel kõige otsustavam osa. [2] Brandes mõjutas oluliselt ka Aino Kalda kirjanduslike vaadete kujunemist.[3]
Kirjanduse vooluloolises periodiseerimises on Brandesest võtnud eeskuju Mihkel Kampmaa.[4]
- "Swinburne lüürikerina", tõlkinud Gustav Suits – ajakiri Noor-Eesti 1910, nr 1, lk 14–32; loetav ka Kirjandusmuuseumi kodulehel
- katkendeid autobiograafia "Elu" ("Levned", I-III, 1905–08) 1. köitest, tõlkinud Gustav Suits – koguteoses "Noorusjõud" III, Tartu 1926
- "Pan Tadeusz, sajandi ainuke eepos" (essee), tõlkinud Nils B. Sachris, saateks: Ain Kaalep – Akadeemia 1998, nr 12, lk 2550-62; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
- "Søren Kierkegaard". Tõlkinud ja järelsõna lk 217–231: Jaan Pärnamäe; teine järelsõna lk 233–270 "Georg Brandes, Kierkegaard ja Eesti": Peeter Olesk. Sari "Avatud Eesti raamat", Ilmamaa, Tartu 2009, 272 lk
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.