From Wikipedia, the free encyclopedia
STS-31 oli Space Shuttle'i programmi 35. missioon ja kosmosesüstiku Discovery 10. missioon. Discovery startis Kennedy Kosmosekeskusest 24. aprillil 1990 ja viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi.[1]
![]() Hubble'i orbiidile paigutamine | |
Operaator | NASA |
---|---|
COSPAR ID | 1990-037A |
SATCAT | 20579 |
Missiooni kestus | 5 päeva, 1 tund; 16 minutit, 6 sekundit |
Läbitud vahemaa | 3 328 466 km |
Läbitud orbiite | 80 |
Kosmoseaparaadi omadused | |
Kosmoseaparaat | kosmosesüstik Columbia |
Stardimass | 117 586 kg |
Maandumismass | 85 947 kg |
Meeskond | |
Meeskonna suurus | 5 |
Meeskonna liikmed |
Loren J. Shriver Charles Bolden Bruce McCandless II Steven A. Hawley Kathryn D. Sullivan |
Missiooni algus | |
Stardi aeg | 12.33.51, 24. aprill 1990 (UTC) |
Stardikompleks | Kennedy Kosmosekeskuse stardikompleks 39 |
Missiooni lõpp | |
Maandumise aeg | 13.49.57, 29. aprill 1990 (UTC) |
Maandumispaik | Edwardsi õhujõudude baas, maandumisrada 22 |
Orbiidi elemendid | |
Taustsüsteem | geotsentriline orbiit |
Režiim | Maa-lähedane orbiit |
Perigee | 585 km |
Apogee | 615 km |
Orbiidi kalle | 28,45 kraadi |
Tiirlemisperiood | 96,7 min |
![]() ![]() Vasakult: Bolden, Hawley, Shriver, McCandless, Sullivan |
Discovery meeskond paigutas Hubble'i orbiidile 25. aprillil ning veetis seejärel ülejäänud aja teaduskatseid sooritades ja IMAX kaameratega missiooni jäädvustades. STS-31 oli pärast 1986. aasta jaanuari esimene missioon, kus stardikompleksis oli samaaegselt kaks süstikut: Discovery, mis asus 39B-s, ja Columbia, mis asus 39A-s.
Missioon oli algselt planeeritud 1986. aasta augustisse ja seda pidi teenindama Atlantis, aga Challengeri katastroofi järel lükati seda tunduvalt edasi. Missiooni komandöriks pidi olema John Young, kellele see olnuks rekordiline seitsmes missioon, aga ta oli missiooni ajaks juba suunatud kontoritööle ja tema asemel sai komandöriks Loren J. Shriver.[2]
STS-31 startis 24. aprillil 1990 kell 8:33 kohaliku aja järgi. Missioon pidi algselt startima 10. aprillil, aga see tuli 4 minutit enne startimist tehnilise rikke tõttu edasi lükata. Vigane seade vahetati välja ja kosmoseteleskoobi akud laeti uuesti täis. 24. aprillil katkestati stardiloendus uuesti, kui Discovery arvutid ei sulgenud starditorni kütusetoru klappi. Insenerid sulgesid klapi manuaalselt ja loendus sai jätkuda.[3]
Discovery peamine laadung oli Hubble'i kosmoseteleskoop, mis tuli viia väga kõrgele orbiidile. Seetõttu liikus Discovery üle 500 km kaugusele Maast ja missiooni ajal saavutatud orbiit oli tollal Space Shuttle'i programmi kõrgeim.[4]
Hubble paigutati orbiidile 25. aprillil.[5] Hubble'i orbiidile paigutamise ajal ei avanenud üks selle päikesepaneelidest ja missiooni spetsialistid McCandless ja Sullivan valmistusid avakosmosesse väljuma, juhul kui seda Maalt parandada ei suudeta. Päikesepaneel suudeti siiski raadio teel avada ning Sullivan ja McCandless avakosmosesse ei läinud. Pärast Hubble'i orbiidile paigutamist tegi meeskond kosmosesüstiku pardal mitme valdkonna teaduskatseid.
Kosmosesüstik naasis Maale 29. aprillil ja maandus kohaliku aja järgi kell 6:49 Edwardsi õhujõudude baasis.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.