From Wikipedia, the free encyclopedia
Rõhk on füüsikaline suurus, mis väljendub pinnaühikule selle normaali sihis mõjuva jõuna.[1] Kui jõud mõjub ühtlaselt tasapinnale, siis võrdub rõhk mõjuva jõu ja pindala jagatisega:
![]() |
See artikkel räägib füüsika mõistest; keeleteaduse mõiste kohta vaata artiklit Rõhk (keeleteadus); muusika mõiste kohta vaata artiklit Rõhk (muusika). |
kus
Rõhu tähis p tuleneb ladina keele sõnast pressiō (rõhk). Rõhu mõõtühikühik SI-süsteemis on paskal (njuuton ruutmeetri kohta). Kasutusel on ka teisi rõhuühikuid, näiteks USAs jõunael ruuttolli kohta (pound-force per square inch, tähis psi); atmosfäärirõhku mõõdetakse torrides või elavhõbedasamba millimeetrites (mm Hg).
Rõhu mõõteriistad on manomeeter, baromeeter ja vaakummeeter.
Kui välisjõud mõjub tahkele kehale, siis annab keha rõhu edasi mõjuva jõu suunas. Vedelikud ja gaasid annavad neile mõjuva rõhu edasi kõikides suundades ühesuguselt.
Kuna vedelikus on samal sügavusel rõhk ühesugune, siis paigaloleva ühtlase koostisega vedeliku vaba pind on suvalise kujuga ühendatud anumates samal kõrgusel.
Kui ühendatud anumatesse valada erineva tihedusega vedelikke, siis jääb rõhk samal sügavusel ikkagi ühesuguseks, kuid vedelikusammaste kõrgused on erinevad.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.