![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Stern-mira.jpg/640px-Stern-mira.jpg&w=640&q=50)
Mira
täht Vaala tähtkujus / From Wikipedia, the free encyclopedia
Mira (ο Ceti) on täht Vaala tähtkujus. See oli esimene vaadeldud muutlik täht ja sai seega omasuguste tähtede (miriidide) prototüübiks. Selle tähesuurus võib muutuda kuni 1700 korda. 332-päevase tsükli jooksul kõigub selle näiv heledus palja silmaga nähtava 3m ja 10m vahel. Näiva kadumise ja uuesti ilmumise tõttu sai ta Johannes Heveliuselt nimeks Mira (ladina k 'imepärane, imeline').
![]() |
See artikkel räägib tähest; eesnime kohta vaata artiklit Mira (eesnimi) |
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Stern-mira.jpg/320px-Stern-mira.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Mira_in_UV_and_Visible_Light.jpg/320px-Mira_in_UV_and_Visible_Light.jpg)
Mira on kaksiktäht, mille põhitäht Mira A on muutlik punane hiid ja kaaslane on valge kääbus Mira B.
Mira kaugus Maast on umbes 300 valgusaastat.[1] Selle avastas David Fabricius 1596. aastal. Johann Holwarda avastas 1639. aastal, et Mira heledus muutub enam-vähem reeglipärase intervalliga. 1936. aastal esitas Mira pulsatsiooniteooria Tartu matemaatik Jakov Gabovitš.[2]
2007. aastal avastati NASA kosmoseteleskoobi GALEX abiga, et Miral on komeetidega sarnaselt saba, mis on 13 valgusaasta pikkune. Selle põhjuseks peetakse Mira suurt relatiivset kiirust 110 km/s.[3][4]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Mira.jpg/640px-Mira.jpg)