![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/05/Olomuoto-diagremmi.et.png/640px-Olomuoto-diagremmi.et.png&w=640&q=50)
Faasidiagramm
From Wikipedia, the free encyclopedia
Faasidiagramm ehk olekudiagramm on diagramm, kus enamasti temperatuuri ja rõhu teljestikus kujutatakse termodünaamilise süsteemi tasakaalulist olekut.[1]
![]() |
See artikkel räägib füüsika mõistest; infotehnoloogia mõiste kohta vaata artiklit Seisundidiagramm |
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/05/Olomuoto-diagremmi.et.png/640px-Olomuoto-diagremmi.et.png)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/P-V-T_Diagram_%28Water%29.fr.svg/320px-P-V-T_Diagram_%28Water%29.fr.svg.png)
(solide tahke, liquide vedel, gaz gaasiline)
Faasidiagramm rõhu p ja temperatuuri T teljetikus võimaldab küllalt hästi selgitada ühekomponendilise aine (näiteks vee) kolme faasi muutumise protsessi. Diagrammi kõverad eraldavad eri agregaatolekuid. Etteantud tingimustel on erinevad faasid termodünaamilises tasakaalus. Matemaatiliselt kirjeldab faasisiiret Clapeyroni-Clausiuse võrrand.
Aurustumistemperatuuri kõver (faasipiiril vedel/gaasiline) asetseb kolmikpunkt ja kriitilise punkti vahel, sublimatsioonikõver (faasipiiril tahke/gaasiline) asetseb nullpunkti ja kolmikpunkti vahel ja sulamistemperatuuri kõver (faasipiiril tahke/vedel) algab kolmikpunktist.
Kõveratel on üks vabadusaste (rõhk või temperatuur), kolmikpunktil ja kriitilisel punktil vabadusaste puudub (Gibsoni reegel). Täielikku olekudiagrammi saab esitada ainult kõverate kahe vabadusastme korral. Rõhu p, ruumala V ja temperatuuri T teljestikus kujutab nende parameetrite vahelist sõltuvust ruumiline pind.
Faasidiagrammi abil on näiteks võimalik määrata faasisiirde alg- ja lõpptemeratuuri ning termodünaamilises tasakaalus olevate faaside keemilist koostist. Faasidiagramme rakendatakse eriti metallurgias ja keemiatööstuses füüsikalis-keemiliste protsessid analüüsimisel.