From Wikipedia, the free encyclopedia
Energia salvestamine on üks kiiremini arenev tehnoloogiavaldkond. Energiat kogutakse erinevatest allikatest: päike, tuul, lained.[1] Üks peamine väljakutse taastuvate energiaallikate valdkonnas on taastuvenergiaallikate ebastabiilsus. Tuuleenergiat saab toota ainult tuulise ilmaga ja päikeseenergiat päikeselise ilmaga. Lahendus peitub energia salvestamises – osa toodetud energiast pannakse tuule-/päikesevaba perioodi jaoks hoiule.[2]
Energia salvestamine tõstab võrgu tõhusust, eelkõige elektritaristu toetamises tippkoormuste ajal.[3]
Energia salvestamine pole midagi uut. Patareisid on kasutatud alates 1800. aastast ja hüdroenergia on USA-s töötanud alates 1920. aastatest. Kuid nõudlus dünaamilisema ja puhtama võrgu järele on toonud kaasa uute energiasalvestusprojektide ehitamise ning uute või paremate energiasalvestuslahenduste väljatöötamise märkimisväärse kasvu.[5]
Taastumatu energia pärineb allikatest, mis saavad otsa või mida meie elu jooksul ei täiendata või isegi paljude elude jooksul.
Enamik taastumatuid energiaallikaid on fossiilkütused: kivisüsi, nafta ja maagaas. Süsinik on fossiilkütuste peamine element. Sel põhjusel nimetatakse ajaperioodi, mil fossiilkütused tekkisid (umbes 360-300 miljonit aastat tagasi), süsiniku perioodiks.[6]
Taastuvenergia on energia, mis kogutakse taastuvatest ressurssidest, mida inimese aja jooksul looduslikult täiendatakse. See hõlmab selliseid allikaid nagu päikesevalgus, tuul, vihm, looded, lained ja geotermiline soojus.[7] Kuigi enamik taastuvaid energiaallikaid on jätkusuutlikud siis mõned mitte. Näiteks peetakse mõnda biomassi allikat praeguse kasutusmäära juures jätkusuutmatuks.[8]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.