From Wikipedia, the free encyclopedia
IUCN, International Union for the Conservation of Nature eller World Conservation Union er en uafhængig international organisation, hvis formål det er at fremme bevarelse og bæredygtig udnyttelse af de naturlige ressourcer. IUCN blev oprettet i 1948 og har sit hovedkvarter i den schweiziske by Gland.
IUCN | |
---|---|
![]() | |
Grundlæggelse | 5. oktober 1948 ![]() |
Type | international organisation ![]() |
Beliggenhed | Gland ![]() |
Generalsekretær | Bruno Oberle ![]() |
Eksterne henvisninger | |
Hjemmeside | IUCNs hjemmeside ![]() |
Information med symbolet ![]() | |
Rødliste
Riddergøgeurt
(forsvundet i Danmark)
Se også: |
IUCN's kernemission er at påvirke og assistere samfund over hele verden, så naturen kan beskyttes, at biodiversiteten sikres overalt og at udnyttelsen af de naturlige ressourcer udnyttes på en økologisk bæredygtig facon. Siden 2004 har IUCN sat fokus på at de mål om at reducere nedgangen i verdens biodiversitet inden 2010, som blev vedtaget i Johannesburg i 2002, bliver fulgt op.[1]
IUCN består af tre komponenter; medlemsorganisationen, de seks videnskabelige kommissioner, samt det professionelle sekretariat. Det øverste organ er Generalforsamlingen der afholdes hvert tredje år; Her vælges en bestyrelse, Council; der har 24 medlemmer. Hver af verdens regioner har et fast antal pladser, fx har Vesteuropa 3, hvoraf én i reglen går til en repræsentant fra et nordisk land. Generaldirektøren er den øverst administrative ansvarlige sammen med sekretariatet der har omkring 125 ansatte i Schweiz og 1.100 personer i 62 lande. 2. januar 2007 blev Julia Marton-Lefèvre udnævnt som generaldirektør, hun afløste Achim Steiner der i 2006 var blevet udnævnt til direktør for FN’s UNEP-program. I oktober 2014 blev Inger Andersen fra Danmark udnævnt til generaldirektør for IUCN[2] . Generalforsamlingen har derudover nedsat seks forskellige kommissioner, de skal følge op på generalforsamlingens beslutninger.
Medlemmerne af IUCN er både stater, statsinstitutioner og ikke-statslige organisationer. I december 2007 var i alt 83 regeringer, herunder 110 statslige institutioner, og 83 internationale NGO’er og 764 nationale NGO, er medlemmer af IUCN, samt 33 organisationer uden stemmeret.[3] Dertil var der tilknyttet et ekspertnetværk på ca. 10.000 videnskabsfolk og andre eksperter. På generalforsamlinger beslutter de unionens politik, dens globale arbejdsprogrammer og vælger de enkeltpersoner som skal være medlemmer af bestyrelsen. Medlemmerne organiserer sig selv i nationale og regionale komitéer. På generalforsamlingerne er Danmark repræsenteret med delegationer fra Skov- og Naturstyrelsen og Miljøministeriet.
I IUCN er der seks videnskabelige kommissioner der har til opgave at vurdere status for naturressourcerne i hele verden, supplere unionen og staterne med den nødvendige knowhow og fungere som rådgivere i fredningsspørgsmål.
IUCN har været initiativtager til en række internationale aftaler, fx CITES-konventionen, Bonn-konventionen, Ramsar-konventionen, og har haft et tæt samarbejde med Den internationale hvalfangstkommission. Med hensyn til etableringen af globale strategier for naturbevaring har IUCN været banebrydende, hvilket bl.a. har ført til World Conservation Strategy fra 1980, hvor princippet om bæredygtighed for første gang blev introduceret; det resulterede i en lang række nationale bevaringsstrategier på naturbeskyttelsesområdet. I 1992 er endvidere udsendt strategierne for ´Caring for the Earth´ og ´The Global Biodiversity Strategy´.[4] Og senest Countdown2010-initiativet som blev vedtaget i 2002.
IUCN har skabt en række definerede for forskellige typer af fredede områder. Unionens overordnede definition af et fredet område er: "et land- og/eller havområde som er specielt bestemt til beskyttelse og opretholdelse af biologisk mangfoldighed og af naturlige og dertil knyttede kulturelle ressourcer, og som forvaltes gennem lovlige eller andre effektive midler".[5]
Underkategorierne omfatter følgende typer: