Sømærke
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Sømærker er mærker eller symboler, som er opsat til at vejlede skibsfarten. De kan være fast opsat på land eller ved rev, eller de kan være udlagt som flydende bøjer. Historisk har sømærker haft mange udformninger, men i dag er afmærkningen internationalt standardiseret. Reglerne om afmærkning i Danmark udgives af Farvandsvæsenet i publikationen Afmærkning af danske farvande[1].
Sømærker kan til en vis grad sammenlignes med vejskilte i trafikken; men i modsætning til vejskilte er sømærker i de fleste tilfælde kun vejledende, og deres relevans må i disse tilfælde vurderes på det enkelte skib. F.eks. kan en markering af et grundt område have stor betydning for et fragtskib, mens det kan være uden betydning for en jolle. En sådan vurdering kan kun foretages ved at studere søkort over farvandet.
Flydende sømærker består af et flydeelement i form af en tønde. Herover kan der være en overbygning eller en stage, som bærer en signalfigur kaldet en topbetegnelse. En del sømærker er også forsynet med blinkfyr og refleksstriber. Ud fra sømærkets form, farve og topbetegnelse kan man fastslå, hvilken type den har, og dermed hvad den betyder.
Man inddeler mærkerne i forskellige kategorier:
Sømærker har eksisteret langt tilbage i historien, men en systematisk opsætning begyndte med oprettelsen af nationale vagervæsener. Danmark fik oprettet Kongelig Dansk Vagervæsen i 1844,[4] og her besluttede man, hvor og hvordan der skulle afmærkes i danske farvande. Men der var ikke nogen international koordinering: I Danmark udviklede man et system med røde og sorte sideafmærkninger monteret med koste, som kunne pege opad eller nedad, men kom man til Tyskland, Sverige eller Norge, havde afmærkningen andre farver, former eller funktioner.
Det stod i lang tid klart, at denne situation var uholdbar, og man arbejdede i den internationale organisation International Association of Lighthouse Authorities (IALA) på at få det ensrettet[5]. I 1980 kunne man endelig vedtage et regelsæt, som reducerede de mange nationale regler til to internationale systemer, som er i brug i dag. De to systemer kaldes A og B og bruges forskellige steder på Jorden. System B bruges i Nord- og Sydamerika samt visse steder i Asien. System A bruges i resten af verden, herunder Danmark.
Heldigvis er system A og B ens på de fleste punkter; hovedforskellen er, at farven (men ikke formen) på sideafmærkningerne er byttet om.
De forskellige afmærkninger er kendetegnet ved forskellige farver, former og topbetegnelser.
Båkefest (biikefest) med bålafbrænding (båkebål, tysk Biikebrennen, nordfrisisk biikebrånen, amrum-frisisk biakebraanen) er en traditionel frisisk fest, der finder sted hvert år den 21. februar, på Pers Awten, hvor båker afbrændes langs den slesvigske vestkyst. Her fejres afslutningen på den kolde årstid, idet Biikebålet symboliser fordrivelsen af vinteren.[6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.