dansk maler og tegner (1863-1940) From Wikipedia, the free encyclopedia
Rasmus Christiansen (i kirkebogen 'Kristjansen', født 2. februar 1863 i Bjertrup ved Hørning; død 11. november 1940 i København) var en dansk tegner og maler.
Rasmus Christiansen | |
---|---|
![]() Selvportræt, 1884 | |
Personlig information | |
Fulde navn | Rasmus Christiansen (I kirkebogen: Kristjansen) |
Født | 13. februar 1863 ![]() Hørning Sogn, Danmark ![]() |
Død | 11. november 1940 (77 år) ![]() København, Kongeriget Danmark ![]() |
Gravsted | Vestre Kirkegård ![]() |
Far | Kristjan Pedersen |
Mor | Karen Marie Rasmusdatter |
Ægtefælle | Herdis Sahlertz |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Københavns Tekniske Skole, Det Kongelige Danske Kunstakademi, Kunstnernes Frie Studieskoler ![]() |
Elev af | P.S. Krøyer, Laurits Tuxen ![]() |
Beskæftigelse | Kunstmaler, tegner (1898-1915), illustrator ![]() |
Arbejdssted | København ![]() |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Serdin Hansens Præmie (1933), Eckersberg Medaillen (1922) ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Efter at være blevet malersvend og have afsluttet den tekniske skole i Aarhus 1881 fortsatte Christiansen på Kunstakademiet, hvor han var i to år 1881-82, derefter fik han sin videre uddannelse på Kunstnernes Studieskole under P.S. Krøyer og Laurits Tuxen.
Han var på forårsudstillingen på Charlottenborg 1884 med et vinterbillede Toget kommer, der havde motiv fra en jernbaneoverkørsel i Jylland.[1]
Han foretog udlandsrejser med Vilhelm Hammershøi til Berlin og og andre byer, og han hjalp Tuxen med billedet af Dronning Victoria af Storbritanniens diamantjubilæum.[2]
Christiansen har udført dyremalerier, portrætter, genrestykker og landskaber; i de senere år virkede han også som illustrator. Han bidrog til hæfteskrifter og ugeblade, blandt andet Punch, Klods-Hans, Blæksprutten og dagbladet Politiken, deriblandt med karikaturtegninger. Desuden anskuelsestavler til brug i undervisning.
|
|
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.