From Wikipedia, the free encyclopedia
Guillaume Guillon Lethière (født 10. januar 1760 på Guadeloupe, død 22 april 1832 i Paris) var en fransk maler.
Guillaume Guillon Lethière | |
---|---|
![]() | |
Personlig information | |
Født | 10. januar 1760, 16. januar 1760 ![]() Sainte-Anne, Frankrig ![]() |
Død | 22. april 1832, 21. april 1832 ![]() Paris, Frankrig ![]() |
Dødsårsag | Kolera ![]() |
Gravsted | Cimetière de Montmartre ![]() |
Familie | Mélanie Hahnemann (adoptivdatter), Eugénie Servières (steddatter), Jean-Joseph-Xavier Bidauld (svoger) ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | École nationale supérieure des Beaux-Arts ![]() |
Elev af | Jean-Baptiste Descamps ![]() |
Medlem af | Académie des beaux-arts (1818-1832), Institut de France ![]() |
Beskæftigelse | Kunstmaler, professor ![]() |
Arbejdsgiver | École des Beaux-Arts ![]() |
Arbejdssted | Paris ![]() |
Elever | Ignace-François Bonhomme, Horace Lecoq de Boisbaudran ![]() |
Genre | Portræt ![]() |
Bevægelse | Nyklassicisme ![]() |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Ridder af Æreslegionen (1818) ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Lethière, der var elev af Doyen, var en i sin tid særdeles anset historiemaler, i hvis stærkt søgte atelier en mængde kunstnere uddannedes i klassisk maleri efter de Davidske formler. Hans Brutus dømmer sine sønner til døden (1801), i hvis nøgne skikkelser man mærker studierne efter romerske skulpturer, vandt stort bifald, vel også på grund af dets republikanske tendenser; et billede af lignende åndsindhold (ligesom det forrige nu i Louvres samlinger) er Virginias død, der først udstilledes 1831 og da i sit klassicistiske tilsnit stak stærkt af mod de nyere kunstretninger. Lethière var 1811—20 direktør for det franske Akademi i Rom, 1825 blev han professor ved École des beaux-arts. Billeder af ham findes i Versailles, museer i Amiens (Aeneas og Dido 1819), Bordeaux (Den hellige Ludvig besøger en pestsyg 1822) og andre steder.
![]() |
Wikimedia Commons har medier relateret til: |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.