stationsby mellem Silkeborg og Nørre Snede From Wikipedia, the free encyclopedia
Bryrup er en stationsby i Midtjylland med 1.628 indbyggere (2024)[1], beliggende i Bryrup Sogn mellem Silkeborg og Nørre Snede. Byen ligger i Silkeborg Kommune og hører til Region Midtjylland.
Bryrup | |
---|---|
![]() Veteranbanens holdeplads ved Hovedgaden | |
Overblik | |
Land | ![]() |
Region | Region Midtjylland |
Kommune | Silkeborg Kommune |
Sogn | Bryrup Sogn |
Postnr. | 8654 Bryrup |
Demografi | |
Bryrup by | 1.628[1] (2024) |
Kommunen | 100.747[1] (2024) |
- Areal | 864,89 km² |
- Befolkningstæthed | 103,18 pr. km² |
Andet | |
Tidszone | UTC +1 |
Hjemmeside | www.turist-them.com |
Oversigtskort | |
Bryrups beliggenhed 56°1′30″N 9°30′40″Ø |
Bryrup ligger i en markant dal sammen med søerne Karlsø, Bryrup Langsø, Kvindsø, der afvandes af Bryrup Å til Kulsø, hvorfra den fortsætter som Lystrup Å til Salten Å. Omkring Bryrup Langsø er et fredet areal på 124 hektar med store lyngbakker.
I sin tid gik den nu nedlagte Horsens-Bryrup-Silkeborg Jernbane gennem byen. En 5 kilometer lang strækning til Vrads Station er dog bevaret og har siden 1969 været drevet som veteranjernbane, Veteranbanen Bryrup-Vrads. En cykel- og vandresti, Naturstien Horsens-Silkeborg, passerer igennem byen.
Europas største galleri, Midtjyllands Kunst Center, ligger i Bryrup.[2]
Bryrupgårde var navnet på 2 gårde i 1682. Det samlede dyrkede areal udgjorde 71,1 tønder land skyldsat til 9,51 tønder hartkorn.[3] I tilknytning hertil lå Bryrup mølle. Endnu i 1879 blev forholdene beskrevet således: "Bryrup Kirke og i nærheden deraf Skolen".[4]
Horsens-Bryrup-banen blev åbnet den 23. april 1899. Bryrup blev ved århundredeskiftet beskrevet således: "Bryrup-Stationsby med Sparekasse (opr. 1862; 31/3 1900 var Spar. Tilgodeh. 44,401 Kr., Rentef. 4 pCt., Reservef. 4697 Kr., Antal af Konti 430), Forsamlingshus, Kro, Jærnbanest. (Endestation for Horsens-Bryrup Banen) og Telegrafst."[5] Bryrup udviklede sig og fik blandt andet et par savværker. Bryrup stationsby havde i 1906 255 indbyggere, i 1911 254 og i 1916 366 indbyggere.[6]
Både i mellemkrigstiden og efter 2. verdenskrig stagnerede byen: i 1921 havde den 398 indbyggere, i 1925 447, i 1930 415, i 1935 406, i 1940 418, i 1945 445, i 1950 501, i 1955 475, i 1960 440 indbyggere[7] og i 1965 490 indbyggere.[8] I 1930, da byen havde 415 indbyggere, var sammensætningen efter erhverv: 69 levede af landbrug, 192 af industri og håndværk, 41 af handel, 25 af transport, 12 af immateriel virksomhed, 20 af husgerning, 54 var ude af erhverv og 2 havde ikke angivet oplysninger.[9]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.