From Wikipedia, the free encyclopedia
Ajaigarh var en stat på det indiske subkontinent. Staten blev etableret i 1765 og eksisterede frem til 1949, hvor den blev indlemmet i Indien. Staten var en af de indiske fyrstestater i kolonitidens Indien og havde i 1941 en befolkning på ca. 100.000 indbyggere. Dens areal var 2 077 km². Den blev regeret af en hersker med titlen raja (1731-1877) og maharaja (1877-1949). Byen Ajaigarh var landets hovedstad.
Ajaigarh Ajaigarh | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Fyrstestat i Indien | |||||||
1765–1949 | |||||||
Flag | |||||||
![]() Fyrstestaten Ajaigarh på et kort fra the Imperial Gazetteer of India (1907–1909) | |||||||
Hovedstad | Ajaigarh | ||||||
Religion | Hinduisme | ||||||
Regeringsform | Monarki | ||||||
Raja (1731-1877) Sawai Maharajah (1877-1949) | |||||||
• 1731-1758 | Jagat Raja | ||||||
• 1792-1793 | Bakht Singh | ||||||
• 1807-1837 | Bakht Singh | ||||||
• 1942-1949 | Punya Pratap Singh | ||||||
Historisk periode | Kolonitiden | ||||||
• Etableret | 1765 | ||||||
• Ophørt | 1949 | ||||||
Befolkning | |||||||
• Anslået 1871 | 53.000 | ||||||
• Anslået 1941 | 96.596 | ||||||
• Tæthed | 46,5 /km² | ||||||
| |||||||
I dag en del af | Delstaten Madhya Pradesh i Indien |
Ajaigarh blev grundlagt af Jagat Raja i 1731, og blev regeret af det rajputiske dynasti Bundela. Den blev et britisk protektorat i i 1807. Briterne besatte Ajaigarh mellem 1855 og 1859, men beholdt i øvrigt fyrstendømmet som en vasalstat. Som følge af Indiens selvstændighed blev Ajaigarh indlemmet i Indien den 1. januar 1950, hvor det blev integreret i delstaten Vindhya Pradesh, der i 1956 blev en del af Madhya Pradesh.
![]() | Spire Denne artikel om Indiens historie er en spire som bør udbygges. Du er velkommen til at hjælpe Wikipedia ved at udvide den. |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.