From Wikipedia, the free encyclopedia
Smithsonit (Beudant, 1832), chemický vzorec ZnCO3 (uhličitan zinečnatý), je klencový minerál.[1] Je pojmenován po Jamesi Smithsonovi (1754 - 1829), britském chemiku a mineralogovi, zakladateli Smithsonova institutu ve Washingtonu, D.C.
Smithsonit | |
---|---|
![]() Smithsonit, Plombières-Vieille Montagne (Plombières-Altenberg), Verviers, Lutych, Belgie | |
Obecné | |
Kategorie | Minerál |
Chemický vzorec | ZnCO3 |
Identifikace | |
Barva | bílá, šedá, žlutá, zelená,... |
Vzhled krystalu | krystaly, krápníky, agregáty |
Soustava | klencová |
Tvrdost | 5 |
Lesk | skelný, perleťový |
Štěpnost | dokonalá |
Index lomu | nω = 1,842 - 1,850 nε = 1,619 - 1,623 |
Vryp | bílý |
Hustota | 4,45 g ⋅ cm−3 |
Rozpustnost | v kyselinách |
Druhotný minerál vzniklý v oxidační zóně zinkových rud. Nachází se také v sedimentech nebo je výsledkem přímé oxidace sfaleritu.
Tvoří krystaly, krápníky, krystalické kůry, náteky, zrnité a zemité agregáty. Krystaly mají tvar romboedru.
galenit, hydrozinkit, sfalerit, hemimorfit, willemit, cerusit, malachit, azurit, aurichalcit, anglesit
Smithsonit je důležitou rudou zinku. Výroba barev (běloby), farmaceutický průmysl masti a zásypy. Někdy jako drahý kámen.