hvězda v souhvězdí Velkého psa From Wikipedia, the free encyclopedia
Sirius nebo též Psí hvězda, Aschere nebo Canicula je nejjasnější hvězda (ve skutečnosti se jedná o dvojhvězdu – Sirius A a Sirius B) na noční obloze a nejjasnější hvězda souhvězdí Velkého psa. Velký pes představoval původně egyptského boha Anupa se šakalí hlavou. Sirius je nejjižnější hvězda zimního šestiúhelníku.
Sirius | |
---|---|
![]() Poloha Siria v souhvězdí Velkého psa | |
Astrometrická data (Ekvinokcium J2000.0) | |
Souhvězdí | Velký pes (Canis Major) |
Rektascenze | 6h45m8,90s |
Deklinace | −16° 42′ 58.017″ |
Paralaxa | 0,37921" |
Vzdálenost | 8,60±0,04 ly (2,64±0,01 pc) |
Sirius A | |
Zdánlivá hvězdná velikost | −1,47 |
Barevný index (U-B) | −0,05 |
Barevný index (B-V) | +0,00 |
Sirius B | |
Zdánlivá hvězdná velikost | 8,44 |
Barevný index (U-B) | −0,05 |
Barevný index (B-V) | +0,00 |
Fyzikální charakteristiky | |
Sirius A | |
Spektrální typ | A1Vm |
Hmotnost | 2,02 M☉ |
Poloměr | 1,711 R☉ |
Zářivý výkon (V) | 25,4 L☉ |
Povrchová teplota | 9 940 K |
Stáří | 225–250 mil. let |
Rychlost rotace | 16 km/s |
Sirius B | |
Spektrální typ | DA2 |
Hmotnost | 0,976 M☉ |
Poloměr | 0,0084 ± 3% R☉ |
Zářivý výkon (V) | 0,0056 L☉ |
Povrchová teplota | 25 200 K |
Systém | |
Primární hvězda | Sirius A |
Průvodce | Sirius B |
Doba oběhu | 50,090 ± 0,055 roku |
Velká poloosa | 7,50 ± 0,04" |
Excentricita dráhy | 0,5923 ± 0,0019 |
Sklon dráhy | 136,53 ± 0,43° |
Délka vzestupného uzlu | 44,57 ± 0,4° |
Argument šířky pericentra | 147,27 ± 0,54° |
Označení | |
Henry Draper Catalogue | HD 48915 |
Bonner Durchmusterung | BD −16°1591 |
Glieseho katalog | Gl 244 A/B |
Bayerovo označení | α CMa |
Flamsteedovo označení | 9 CMa |
Synonyma | Psí hvězda, Aschere, Canicula, Al Shira, Sothis, Alhabor, α Canis Majoris, Mrgavyadha, Lubdhaka, Tenrōsei |
(V) – měření provedena ve viditelném světle |
Jméno Sirius pochází z řeckého slova seírios, což znamená blikotající, jiskřící. Toto jméno dostala hvězda od Řeků pro svoji blikotavou záři. To je způsobeno tím, že se Sirius nachází blízko obzoru. Neklid vzduchu proto způsobuje jeho scintilaci, zvláště za mrazivých nocí[1].
Sirius je pozorovatelný z každého obydleného místa na Zemi a má hvězdnou velikost −1,46m. Jeho vzdálenost je jen 8,6 světelných let. Je jednou z nejbližších hvězd (po dvou složkách trojhvězdy Alfa Centauri třetí nejbližší hvězda viditelná pouhým okem a nejbližší viditelná ve střední Evropě) a má velký vlastní pohyb o rychlosti 1,3 vteřin ročně. Sirius patří mimo jiné k proudu hvězd Velké medvědice. Pohybuje se totiž stejným směrem jako ony, což naznačuje jejich společný původ.
Sirius je hvězda hlavní posloupnosti o spektrální třídě A0 nebo A1 a třídě svítivosti Vm. Jeho hmotnost je 2krát větší než hmotnost Slunce, jeho průměr je 1,7krát větší a jeho svítivost je 26krát větší. Jeho povrchová teplota je zhruba 10 000 kelvinů, což je příčina jeho velké jasnosti.
Sirius je dvojhvězda. I když jeho odchylka od přímočarého pohybu byla známa již dříve, byl jeho průvodce objeven kvůli velkému rozdílu ve svítivosti a malé úhlové vzdálenosti maximálně 11,4 vteřin až roku 1862 Alvenem Grahemem Clarkem. Oproti své jasnější hvězdě Siriu A má průvodce Sirius B jen hvězdnou velikost 8,5m a je bílým trpaslíkem. Toto bylo objeveno až roku 1923, kdy se ukázalo, že ačkoli Sirius B je stejně těžký jako Slunce a má povrchovou teplotu 25 000 K, musí mít při své velké hmotnosti malé rozměry. Sirius B má 0,94 hmotnosti Slunce, je ale menší než Země [2]. Byl to první bílý trpaslík, který byl objeven, a obíhá Sirius A jednou za necelých 50 let. Malá poloosa oběžné dráhy činí 4 miliardy km, ale excentricita oběžné dráhy je při 0,58 velice vysoká.
Existují teorie, že Sirius má další průvodce, ale nebyli dosud žádní objeveni.[zdroj?]
Sirius je posvátný v mnoha tradičních afrických náboženstvích.[7] V náboženství malijských Dogonů má zcela výjimečné místo, neboť Dogoni věří, že ze Siria sestoupila na svět božstva Nommo a Nummo, prapředci Dogonů.[8]
Sirius je dále posvátný pro senegalské Serery, kteří jej mají přímo ve svém nejdůležitějším náboženském symbolu – pěticípé hvězdě zvané Yoonir.[9] Důležité místo má Sirius i v dalších afrických náboženstvích a kulturách.[10]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.