Podzemní voda je voda, která se nachází pod zemským povrchem, zejména v pórech mezi částicemi půdy avmístech, kde je narušena kontinuitahornin. Podzemní voda je i voda ve studních, ve vrtech, či voda vyvěrající z pramenů. Z pohledu geologického, resp. hydrogeologického, jde o vodu pod zemským povrchem, vnasycené zóně, kde vyplňuje všechny dutiny a je ohraničena svým horizontem. Ostatní vody pod povrchem, které této definici neodpovídají, jsou vody podpovrchové. Patří do nich půdní vlhkost, vody v nenasycené zóně, vody v jiném skupenství i kapilární voda. Výzkumem podzemní vody se zabývá hydrogeologie. Podzemní voda tvoří okolo 20% dostupných světových zásobsladké vody,[1] využívá se často jako zdrojpitné i užitkové vody.
Krasová jezírka jsou jednou z forem podzemní vody
Podzemní voda je nejspolehlivějším zdrojem vody, proces jejího doplňování je však zdlouhavý a závislý na počtu a intenzitě srážek. Proto existuje hrozba, že zásoby podzemní vody budou v některých oblastech dosud zvyklých na určitý stav podzemní vody s pokračující změnou globálního klimatu ubývat, protože se nebude stačit doplňovat.[2] Problémem je značné čerpání podzemní vody člověkem.[3] Dochází k němu především v Asii a Severní Americe a to v takové míře, že se tím mění hladina moře a osa rotace Země.[4] V Evropě či Amazonii podzemní voda přibývá.[5] Problémem je ale intenzivní zemědělství.[6]
Pokud obsah rozpuštěných minerálních látek nebo plynů překročí stanovenou hranici, označuje se tato voda jako minerální voda; opakem je prostá podzemní voda.
Voda pod zemským povrchem může být přítomna ve třech hlavních formách:[7]
Hygroskopická – voda, která vzniká v hornině při pohlcování par. Jde o druh absorpční vody.
Kapilární – voda, jejíž pohyb určují převážně kapilární jevy. Nachází se v kapilárním pásmu nad hladinou podzemní vody.
Gravitační – voda, jejíž pohyb určují hlavně účinky gravitační síly. Pokud se jednotlivé kapky vody spojují a tvoří dlouhodobé nebo trvalé těleso, nazývá se toto těleso zvodeň.
Oblast s absorpční a kapilární vodou se označuje jako provzdušnělé pásmo. Oblast s gravitační vodou, ležící obvykle pod ním, se nazývá zvodnělé pásmo.[7]
Podzemní voda se může do podzemí dostávat z povrchu, nebo naopak vyvěrat z nitra Země.[7] Byla nalezena voda i 2 miliardy let stará.[8]
Většina vody pod zemským povrchem pochází ze vsaku povrchové vody, ta se nazývá vadózní podzemní voda. Část této vody může být po dlouhá geologická období uzavřena mezi nepropustnými vrstvami – tuto podzemní vodu pak označujeme jako fosilní.
Pokud vystupuje z nitra Země, jedná se o juvenilní podzemní vodu. Ta může vyvěrat například ve vulkanických oblastech a v tektonických zlomech. Voda, která zůstane v sedimentu, který se do ní ukládal, se nazývá konátní. Organického původu je tzv. naftová voda.
Jak v laických popisech, tak i v renomovaných českých periodikách je rozšířeno chybné používání termínu spodní voda. Voda ve vrtech, ve studních, či voda zásobující prameny je výhradně voda podzemní, nikoliv spodní.
kar. Vědci varují před časovanou bombou, která se týká podzemních vod. Kvůli klimatické změně se nedoplňují. ČT24.cz [online]. 2019-01-25 [cit. 2019-01-25]. Dostupné online.
Podzemní voda [online]. Ústav geotechniky Fakulty Stavební VUT v Brně [cit. 2014-08-14]. Kapitola Původ podzemní vody. Dostupné varchivu pořízeném dne2013-07-09.
YIRKA, Bob. New record for oldest water found in Canada. phys.org [online]. 2016-12-16 [cit. 2023-05-09]. Dostupné online. (anglicky)
Literatura
MEADOWS, Donella; RANDERS, Jorgen. Překročení mezí: Konfrontace globálního kolapsu s představou trvale udržitelné budoucnosti. Praha: Argo, 1992. ISBN80-85794-83-7. — obsahuje kapitolu věnovanou vyčerpávání podzemní vody
KRÁSNÝ, Jiří, a kol. Podzemní vody České republiky: Regionální hydrogeologie prostých a minerálních vod. 1. vyd. Praha: Česká geologická služba, 2012. 1144s., mapy. ISBN978-80-7075-797-0. Obsahuje terminologický slovník.