Petrohrad (německy Petersburg) je obec v okrese Louny v Ústeckém kraji. Žije v ní 627[1] obyvatel. Vesnice se nachází v nadmořské výšce 365 metrů.
Petrohrad | |
---|---|
Zámek | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Podbořany |
Obec s rozšířenou působností | Podbořany (správní obvod) |
Okres | Louny |
Kraj | Ústecký |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°7′39″ s. š., 13°26′47″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 627 (2024)[1] |
Rozloha | 18,50 km²[2] |
Nadmořská výška | 365 m n. m. |
PSČ | 439 85, 441 01 |
Počet domů | 256 (2021)[3] |
Počet částí obce | 3 |
Počet k. ú. | 3 |
Počet ZSJ | 3 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Petrohrad 146 439 85 Petrohrad ou@petrohrad-obec.cz |
Starostka | Jitka Dondová |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Petrohrad | |
Další údaje | |
Kód obce | 566560 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
Název obce se odvozuje od jména Petra z Janovic, který byl majitelem zdejšího panství v letech 1358–1371 a který je považován za zakladatele zdejšího hradu Petrohradu (Petršpurku).[4] Petr z Janovic v roce 1374 skoupil okolní statky a ty od onoho roku vlastnili jeho synové Purkart, Jenec, Jetřich a Petr.[5]
Roku 1483 odkoupili od pánů z Janovic hrad Petrohrad a okolní panství Guttenštejnové. Později v důsledku sňatku přešel tento majetek na rod Libštejnských z Kolowrat. Držitel Petršpurku začal již v roce 1559 budovat pod hradem renesanční zámek coby nové panské sídlo.[6]
V roce 1622 zámek koupil za 98 000 kop míšeňských Heřman Černín z Chudenic.[6] V držení tohoto rodu byl tento majetek až do poloviny 20. století – Černínové zde sídlili až do května roku 1945.
V roce 1895 došlo ke spojení obcí Chlumčany a Petrohrad (Petršpurk) pod společným názvem Petrohrad. V roce 1938 byl Petrohrad spolu s okolními obcemi na základě Mnichovské dohody připojen k Německé říši. V roce 1960 bylo rozhodnuto o administrativním spojení obcí Petrohrad, Černčice a Bílenec. Na základě rozhodnutí vyšších orgánů byla v roce 1981 tato obec zrušena a následně připojena ke Kryrům. Po roce 1989 usilovali občané o navrácení k původnímu stavu a od roku 1990 je Petrohrad opět samostatnou obcí.[7]
Podobně, jako je spjata historie vsi Petrohradu s místním hradem, stejně byl v minulých staletích spojen i osud vsi Bílence se zdejším hradem Šprymberkem a rodem pánů z Janovic.
Části obce
Obyvatelstvo
Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 831 obyvatel (z toho 389 mužů), z nichž bylo 145 Čechoslováků, 662 Němců, jeden příslušník jiné národnosti a 23 cizinců. Většina se hlásila k římskokatolické círvi, ale sedmnáct lidí patřilo k církvi izraelské, jeden k církvi československé, dva byli evangelíci a dva patřili k nezjišťovaným církvím.[8] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 914 obyvatel: 220 Čechoslováků, 683 Němců a jedenáct cizinců. Stále převažovala výrazná římskokatolická většina, ale žilo zde také šestnáct evangelíků, jeden člen církve československé, třináct židů, osm příslušníků nezjišťovaných církví a jedenáct lidí bez vyznání.[9]
Obec Petrohrad | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | |
Obyvatelé | 1 092 | 1 241 | 1 194 | 1 232 | 1 281 | 1 458 | 1 590 | 929 | 1 055 | 1 029 | 853 | 729 | 690 | 749 |
Místní část Petrohrad | ||||||||||||||
Obyvatelé | 646 | 776 | 690 | 696 | 702 | 831 | 914 | 579 | 724 | 767 | 670 | 548 | 524 | 567 |
Domy | 63 | 76 | 82 | 84 | 95 | 104 | 165 | 168 | 227 | 137 | 134 | 152 | 160 | 127 |
Tabulka zahrnuje také údaje Chlumčan (dnes součást Petrohradu). Data z roku 1961 zahrnují i domy z místních částí Bílenec a Černčice. |
Obecní správa
Obecní úřad v Petrohradě vydává místní zpravodaj, který pod názvem Lunaria vychází pravidelně každý měsíc. Zpravodaj obsahuje nejen informace o aktuálních událostech, ale také detailní popis jednotlivých míst a objektů na území obce.[12]
Pamětihodnosti
- Na jihozápadním okraji vesnice stojí petrohradský zámek ze druhé poloviny sedmnáctého století,[4] ve kterém od roku 1952 funguje psychiatrická léčebna.[13] Po skončení druhé světové války se zámek dostal do vlastnictví státu a byl prohlášen památkovým objektem. Až do roku 1952 spravovalo jedno křídlo budovy ministerstvo zemědělství. Druhá část objektu sloužila jako zázemí výcvikového střediska pro parašutisty, které zde zřídilo ministerstvo školství a tělovýchovy. Poté zde bylo z podnětu hlavního psychiatra ČSR J. Prokůpka založeno léčebné psychiatrické zařízení s 200 lůžky a v březnu roku 1952 sem byli umístěni první pacienti. Psychiatrická léčebna Petrohrad má od roku 2003 kapacitu 150 lůžek.[6]
- přírodní památka Háj Petra Bezruče – nachází se jižně od obce, parkově upravené smíšené porosty na žulových skalách[14]
- zřícenina hradu Petrohrad (Petršpurk)[15]
- kaple Všech svatých – na kopci jihozápadně od obce
- kaplička – směrem k Jesenici
- Zádušní zvonička
- socha svatého Jana Nepomuckého – směrem k Jesenici
- socha svatého Jana Nepomuckého – na návsi
- zemědělský dvůr u zámku
- pivovar – stojí severně od obce u silnice do Černčice; kulturní a technická památka
- Dub v Bažantnici Petrohrad – památný strom, roste na okraji Bažantnice u cesty za bytovkami[16]
- Dub v Petrohradě – památný strom, roste v zámeckém parku u křížku vpravo, u silnice Stebno-Petrohrad[17]
Horolezectví
Petrohradské skály, které se nacházejí na katastru obce v okolí zříceniny hradu Petrohrad (Petršpurk), jsou vyhlášenou horolezeckou lokalitou. Zdejší stěnky, věžičky a balvany jsou maximálně 10–15 metrů vysoké a jsou tvořeny hrubozrnnou žulou.[18] Žulové balvany v této oblasti skýtají především ideální podmínky pro provozování boulderingu. V jarním období je každoročně v Petrohradě pořádáno pod názvem Petrohradské padání soutěžní setkání vyznavačů tohoto sportu.[19]
Galerie
- Petrohradský dub
- Bývalý pivovar
- Romantická zřícenina hradu nad obcí
- Budova obecního úřadu
- Petrohradské skály
Odkazy
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.