spirální galaxie From Wikipedia, the free encyclopedia
Messier 108 (také M108 nebo NGC 3556) je z boku viděná spirální galaxie v souhvězdí Velké medvědice. Objevil ji Pierre Méchain 19. února 1781.[3] Od Země je vzdálená přibližně 31 milionů světelných let[4] a je osamělým členem[5] skupiny galaxií Velká medvědice, která je součástí Místní nadkupy galaxií.
Messier 108 | |
---|---|
![]() SDSS | |
Pozorovací údaje (Ekvinokcium J2000,0) | |
Typ | spirální galaxie |
Třída | SB(s)cd[1] |
Objevitel | Pierre Méchain |
Datum objevu | 19. února 1781 |
Rektascenze | 11h 11m 31,0s[1] |
Deklinace | 55°40′27″[1] |
Souhvězdí | Velká medvědice (lat. UMa) |
Zdánlivá magnituda (V) | 9,9[2] |
Úhlová velikost | 8,7×2,2[1] |
Vzdálenost | 31 000 000 ly |
Plošná jasnost | 13,0[2] |
Poziční úhel | 80[2] |
Rudý posuv | 0,003 3 |
Kupa galaxií | skupina galaxií Velká medvědice[3] |
Označení v katalozích | |
Messierův katalog | M 108 |
New General Catalogue | NGC 3556 |
IRAS | IRAS 11085+5556 a IRAS F11085+5556 |
Uppsala General Catalogue | UGC 6225 |
Principal Galaxies Catalogue | PGC 34030 |
Jiná označení | M108, NGC 3556, UGC 6225, PGC 34030[1] |
(V) – měření provedena ve viditelném světle | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
M108 je za příznivých podmínek pod průzračnou tmavou oblohou viditelná i triedrem. Její nalezení na obloze velmi usnadňuje blízká hvězda Merak (β UMa), která je součástí známého asterismu s názvem Velký vůz. Spojnice hvězd Merak a Dubhe (α UMa) ukazuje směr k Polárce. Galaxie M108 leží 1,5° jihovýchodně od hvězdy Merak.[6] V malém dalekohledu o průměru 60 mm je galaxie viditelná jako vřeteno velmi protažené od východu na západ, zatímco při průměru 150 mm je již možné sledovat některá její nejjasnější zhuštění. V obou případech však galaxie málo vystupuje z oblohy na pozadí. Největší nepravidelnosti a také nejvýraznější část vřetena se nachází na východní straně galaxie.[7]
M108 má velkou severní deklinaci, proto je na velké části severní polokoule cirkumpolární, a to v celé Evropě a severní Americe. Naopak na jižní polokouli je viditelná pouze do nižších středních zeměpisných šířek mírného pásu blízko obratníku Kozoroha.[8] Nejvhodnější období pro její pozorování na večerní obloze je od ledna do srpna.
48′ jihovýchodně od galaxie leží planetární mlhovina M97 a při malém zvětšení se oba tyto objekty vejdou do zorného pole dalekohledu.[6]
Galaxii objevil Pierre Méchain 19. února 1781[3] a popsal ji jako mlhovinu blízko β Ursae Majoris. Tři dny předem objevil také Soví mlhovinu.[3] Tuto mlhovinu o měsíc později pozoroval i Charles Messier, změřil její pozici a zapsal ji do svého katalogu jako M97. Pozoroval i dvě blízké galaxie (označované M108 a M109), také je zapsal do rukopisu katalogu jako položky číslo 98 a 99, ale nezměřil jejich pozici, takže v konečném vydání katalogu pod těmito čísly vystupují jiné objekty. Tuto galaxii do Messierova katalogu přidal pod označením M108 až v roce 1953 Owen Gingerich.[3][7] Vzhledem k tomu, že Méchain ani Messier svůj objev nezveřejnili, 17. dubna 1789 ji nezávisle spoluobjevil William Herschel.[3]
M108 je od Země vzdálená přibližně 31 milionů světelných let[4] (dřívější odhady určovaly její vzdálenost na 45 milionů světelných let).[3] Je to spirální galaxie viděná téměř přesně z boku - její osa je při pohledu ze Země odkloněná o 81°. Její ramena jsou silně zastíněna rozsáhlými soustavami temných mlhovin a mezihvězdného prachu a kvůli nim není vidět ani její galaktické jádro. V galaxii bylo rozeznáno i několik HII oblastí, ve kterých probíhá tvorba hvězd. Galaxie má odhadovanou hmotnost 125 miliard hmotností Slunce a obsahuje zhruba 290 ± 80 kulových hvězdokup.[9] Obří černá díra uprostřed galaxie má odhadovanou hmotnost 24 milionů hmotností Slunce.[10] Rentgenové spektrum zdroje v jádře galaxie se podobá záření aktivního galaktického jádra, ale průzkum pomocí Spitzerova vesmírného dalekohledu nenašel známky její činnosti.[10]
V této galaxii byla objevena jediná supernova SN 1969B, která byla typu II a 23. ledna 1969 dosáhla magnitudy 13,9.[7][3]