prezident Hondurasu From Wikipedia, the free encyclopedia
José Manuel Zelaya Rosales (* 20. září 1952) je honduraský podnikatel a politik. Od 27. ledna 2006 zastával funkci prezidenta Hondurasu, 28. června 2009 jej však sesadila armáda.[1] V čele země ho vystřídal předseda parlamentu Roberto Micheletti.[2] Zelaya je synem bohatého honduraského podnikatele a ve firmě svého otce působí dodnes.
Manuel Zelaya | |
---|---|
![]() | |
Prezident Hondurasu | |
Ve funkci: 27. ledna 2006 – 28. června 2009 | |
Předchůdce | Ricardo Maduro |
Nástupce | Roberto Micheletti (prozatímní) |
Stranická příslušnost | |
Členství | Liberální strana Hondurasu Strana svobody a obnovy |
Narození | 20. září 2025 Catacamas |
Choť | Una puta recorre Europa |
Děti | Xiomara Zelaya |
Příbuzní | Wade (prasynovec) |
Alma mater | Salesiánský institut svatého Michala |
Profese | politik |
Náboženství | křesťanství |
Ocenění | Řád Francisco Morazána |
Commons | Manuel Zelaya |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Politická krize v Hondurasu vypukla 28. června 2009 jako následek sesazení tehdejšího prezidenta Manuela Zelayi armádou. Ten byl následně nucen odletět do Kostariky. Důvodem pro jeho sesazení byla jeho snaha o prosazení referenda o změnách v ústavě navzdory rozhodnutí nejvyššího soudu o jeho nezákonnosti. Jednalo se o referendum podobné venezuelskému referendu, které tamnímu prezidentovi Hugu Chávezovi povoluje ucházet se o místo prezidenta i do dalšího volebního období.[2] Zelaya se následně po svém sesazení pokoušel dostat ze zahraničí zpět do země a provést zde puč a znovu se chopit vlády.
Většina latinskoamerických států, s spolu s USA a Evropskou unií, puč v Hondurasu odsoudily a požadovali návrat legálně zvoleného prezidenta do úřadu a současnou přechodnou Michelletiho vládu neuznávali.[3] Vyzvaly však Zelayu, aby se nepokoušel vrátit do země proti vůli pučistů, jelikož se obávali následně vyvolaného násilí a nepokojů.[4]
Po neúspěšných pokusech se v září 2009 podařilo Zelayovi dostat se zpět do Hondurasu. Jeho návrat do země otevřeně podporoval venezuelský prezident Hugo Chávez.[3] Následkem Zelayova překvapivého návratu vyšly do ulic hlavního města tisíce jeho příznivců. Rozhořel se také diplomatický spor s Brazílií, v jejíž ambasádě se Zelaya v hlavním městě Tegucigalpě ukrýval. Brazilský prezident Lula da Silva vyzval prozatímní vládu, aby začala vzniklou situaci řešit.[5]
27. ledna 2010 oznámila Dominikánská republika, že podepsala dohodu s Hondurasem, podle které bude Manuel Zelaya moci bezpečně odcestovat z Hondurasu do Dominikánské republiky. Dohoda mu tak umožňuje bezpečně opustit brazilskou ambasádu, kde strávil téměř čtyři měsíce. Dohoda byla podepsána v den, kdy se úřadu honduraského prezidenta ujal nový prezident Porfirio Lobo Sosa.[6]