druh sladkovodní ryby rodu Cyprinus From Wikipedia, the free encyclopedia
Kapr obecný (Cyprinus carpio) je sladkovodní paprskoploutvá ryba z čeledi kaprovití (Cyprinidae). Kapr obecný byl pravděpodobně první domestikovanou rybou v historii a patří mezi nejvýznamnější druhy využívané v akvakultuře.[3] Je největší českou kaprovitou rybou a jeho chov má pro Českou republiku velký hospodářský význam.[4] Intenzivní hospodářský chov kaprů má však velmi negativní vliv na ekologii krajiny a biodiverzitu.[5]
![]() | |
---|---|
![]() Kapr obecný | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() zranitelný[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Podkmen | obratlovci (Vertebrata) |
Nadtřída | ryby (Osteichthyes) |
Třída | paprskoploutví (Actinopterygii) |
Řád | máloostní (Cypriniformes) |
Čeleď | kaprovití (Cyprinidae) |
Rod | kapr (Cyprinus) |
Binomické jméno | |
Cyprinus carpio Linné, 1758 | |
Poddruhy | |
Synonyma | |
kapr dunajský[2] | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kapr se chová také jako okrasná ryba. Tradice šlechtění okrasných barevných forem pochází především z Japonska.
Má variabilní znaky jako barva, šupinatění nebo proporce. Hmotnost kapra obecného může ve vhodných podmínkách přesáhnout 30 kilogramů a jeho délka může přesáhnout 100 centimetrů. Maximální délka může být až 120 cm. Může vážit i okolo 40 kg. Nejstarší zaznamenaný jedinec měl 38 let.[6] Kapři mají homocerkní ocasní ploutev a cykloidní šupiny.
Kapr obecný má několik forem, z nichž forma sazan, je původní a nezušlechtěná. Sazan má protáhlejší tělo, po celé délce kryté šupinami. V proudících vodách je jeho tělo více protáhlé a nízké.
U zušlechtěných forem se hřbet za hlavou výrazně zvedá a je oproti tělu menší. Tlama kapra je výsuvná a na jejím obvodu jsou čtyři vousy. Ústa jsou neozubená, potravu zpracovávají požerákové kosti, které mají u kapra tři řady zubů. Oči jsou zlatavé, olivově zelené a pohyblivé. Kapr má hřbetní, prsní, břišní, řitní a ocasní ploutve.
Základní rozdělení kaprů podle ošupení je následující:[7][8]
Taxonomie kapra obecného je složitá. Chybí typový exemplář, druh byl popsán podle exemplářů z evropské rybniční kultury. Na základě předpokladu, že všichni evropští domestikovaní kapři jsou potomci kaprů z Dunaje, lze za typické považovat divoké dunajské kapry.[9]
Různí autoři popsali různé populace kapra obecného jako samostatné druhy, poddruhy, variety a morfy.
Kapr je v ČR původním druhem pouze v dolních tocích řek na Moravě. Dnes má kosmopolitní rozšíření. Původní sazan pochází ze střední Asie, už v prvním tisíciletí před naším letopočtem zdomácněl v Číně. Nový výzkum ale ukazuje, že se choval již před 8 tisíci lety.[10] Jeho příznivých vlastností pro chov (je všežravý, rychle přibývá na váze, dobře snáší transport) si povšimli i staří Římané a po celém území říše budovali rybníky, do nichž vysazovali kapry. Ve středověku se pod vlivem klášterního hospodářství rozšířil kapr po celé Evropě i do Čech, zároveň se postupnou selekcí vhodných jedinců změnil jeho vzhled. Druhotně pronikl domestikovaný kapr i do původního areálu sazana a jako ekologicky plastičtější druh ho z něj prakticky vytlačil. Dnes žije sazan jen vzácně ve veletocích východní Evropy (Dunaj, Volha, Don). Je subtilnější než šlechtěný kapr.
Kapr obecný se dlouhodobě vyskytuje v řekách a jezerech úmoří Černého moře, Kaspického moře a Aralského jezera, rozsah původního přirozeného areálu je však nejasný. Postupně byl pro svou užitkovou hodnotu rozšířen na většinu území kontinentu. Pro jeho chov byly vybudovány celé rybniční soustavy, hlavně v období středověku. V místech nepůvodního rozšíření se kapr stává nebezpečným druhem a decimuje místní sladkovodní ekosystémy a původní společenstva ryb a především obojživelníků.
Kapr obecný byl zavlečen do Austrálie, kde je považován za extrémně nebezpečný invazívní druh, který má velmi devastující vliv na tamní sladkovodní ekosystémy.[11] V roce 2000 byl kapr obecný zahrnut do seznamu 100 nejhorších invazních druhů světa.
Kapr obecný je všežravec, živí se bentosem a drobnými živočichy, které sbírá ze dna. Potravu také vyhrabává ze dna (až do 20 cm) a proto je také velmi často označován za „vodní prase“. V našich podmínkách je přikrmován pšeničnými zrnky a další pro něj nepůvodní potravou na kterou si ale velmi rychle zvykl.[12] Významnou součást jeho potravy tvoří i některé rostlinné zbytky, zejména různá semena. Potravní aktivita kapra narůstá ve večerních hodinách a vrcholí brzy z rána kolem východu slunce.[13]
Rozmnožování začíná obvykle na jaře, kdy vzrůstá teplota vody (rozmnožují se při teplotě 15–20 °C). Tření probíhá v okrajových, mělkých vodách, které jsou bohaté na vodní rostliny. Dospělci často migrují do vhodnějších míst – např. zatopených luk. Kapr je polygamní. Plodnou samici obvykle následuje několik samců, kteří se se samicí třou. Samice vypouští více než milion jiker za třecí období, ze kterých se během 4 dnů stanou larvy. Lepkavé jikry se lepí na vodní rostliny nebo jiné ponořené objekty.[6]
Často se kříží s karasem obecným, čímž vzniká kaprokaras.
Vánoční kapr je středoevropské specifikum. Už od středověku se mohl jíst v době půstu, protože stejně jako ostatní ryby, nebyl považován za maso. V českých zemích bylo odpradávna značně rozšířeno rybníkářství a kapra si mohli dovolit i nemajetní lidé. Některé prameny uvádějí, že se kapr na vánočním stole objevil už v 17. století, ale ve větší míře se v českých zemích o Vánocích konzumuje až od konce 19. století. Štědrovečerní kapr se stal jedním ze symbolů českých Vánoc.
Kapr je významnou sportovní rybou. Podle statistik MZe ČR bylo v ČR roku 2002 vyloveno na udici 4015 tun kaprů z celkového množství 20 950 tun (rok 2003)[14]. Specializovaný lov kapra na udici nabyl takové popularity, že se v této disciplíně konají dnes již prestižní mezinárodní závody[13].
Kapr obecný se chová taktéž jako akvarijní ryba.[15]
Kapr obecný je chován jako významná hospodářská ryba, oceňovaná pro rychlý růst a kvalitní maso (nevýhodou pak je velké množství malých pružných kostí). Z České republiky jde okolo 80 % chovaných kaprů na export.[5] Podle statistik ministerstva zemědělství bylo v ČR roku 2019 vyprodukováno 17 945 tun tržních kaprů (z celkem 20 986 tun tržních ryb).[16] K zrychlení produkce řas a sinic jsou české umělé nádrže na chov kaprů (rybníky) často přihnojovány siláží a hnojem. Velmi často dochází k přehnojení, které vede ke výraznému zhoršení kvality vody, a to zejména v letních měsících, což může vést až k hromadnému úhynu ryb. V důsledku chovu kaprů jsou v rybnících a nádržích decimována původní společenstva ryb, obojživelníků, bezobratlých, plazů a mokřadních rostlin a jsou nezvratně měněny přirozené ekosystémy.[5]
Pro kapra představuje smrtelné nebezpečí nakažení tzv. koi herpes virem (KHV), jehož výše úmrtnosti dosahuje 80–90 %.[17][18][19] Českým vědcům se také po 17 letech bádání a šlechtění podařilo vyšlechtit zcela nové plemeno kapra tzv. amurského lysce, lysou formu křížence, jenž je výrazně odolnější právě proti tomuto nebezpečnému viru.[20][21][22][23]
V roce 2016 Austrálie oznámila, že zamýšlí pomocí tohoto viru vyhubit všechny kapry v zemi, kde je kapr považován za přemnožený invazivní druh.[24]
Kapr obecný nejlépe prosperuje v teplých, rozlehlejších a úživných vodách, ale výskyt není vázán pouze na tyto lokality. V menších stojatých vodách se kapr vyskytuje v místech s měkkým nebo středně tvrdým dnem. Místům s vysokou vrstvou řídkého bahna, nebo naopak s velkými kameny, se kapr většinou vyhýbá
Délka | Hmotnost | Revír | Datum | Nástraha |
---|---|---|---|---|
110 cm | 25,00 kg | Mastník 1 | 30.5. 1999 | Chléb (kůrka) |
108 cm | 29,20 kg | ÚN Rozkoš | 23.6. 1978 | ? |
103 cm | 22,50 kg | Dyje 5 | 15.10. 1999 | Boilies |