český pedagog a spisovatel From Wikipedia, the free encyclopedia
Josef Chmela (18. února 1793 Jejkov[1] u Třebíče – 28. února 1847 Praha) byl český pedagog, spisovatel a národní buditel.
Josef Chmela | |
---|---|
![]() | |
Narození | 18. února 1793 nebo 13. února 1793 Jejkov ![]() |
Úmrtí | 28. února 1847 (ve věku 54 let) Praha ![]() |
Povolání | spisovatel, učitel, pedagog, filolog, překladatel, středoškolský učitel, publicista a redaktor |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Narodil se v rodině chudého tkalce na Jejkově, řemeslu se však pro své zdravotní potíže nevěnoval. Tím započala jeho cesta k humanitnímu vzdělání: v jejkovském klášteře se učil latině a němčině, aby mohl pokračovat na střední škole. V roce 1808 tajně odešel do Prahy za svým strýcem, který byl kuchařem v kapucínském klášteře na Hradčanech. Přímluvou strýce získal i možnost obědů a stipendií od různých pražských rodin, zvláště u rodiny otce svého spolužáka Josefa Dessauera. Vystudoval první latinskou třídu akademického gymnázia na Starém Městě. Přivydělával si jako soukromý vychovatel.
Láska k rodnému jazyku zažehnutá v něm v dětství, když čítal staročeské knihy a Krameriovy noviny, ho seznámila s Václavem Klimentem Klicperou, Františkem Turinským, Václavem Hankou, Janem Hýblem, Josefem Lindou, Josefem Jungmannem a dalšími. Turinský a Klicpera za Chmelou dojížděli občasně i do Třebíče.[2]
V roce 1814 absolvoval pražskou filozofickou fakultu. Stal se gymnaziálním profesorem v Jičíně, Hradci Králové a nakonec se jako vyučující vrátil zpět na akademické gymnázium v Praze. V Praze též zemřel.[3]
Patřil k zakládajícím členům Matice české, sepsal druhé provolání Matice české z 3. března 1831.
S manželkou Annou, rozenou Kratochvílovou (*1799) měl pět dětí: dcery Idu (*1822), Bertu (* 1824), Kláru (*1832) a syny Adalberta/Vojtěcha (*1830) a Oskara (*1834),[4] oba později vojáky. Oskar udělal kariéru, dosáhl hodnosti c. a k. generálmajora a byl povýšen do šlechtického stavu.[5]
Josef Chmela psal do Květů, Pražských novin a Rozmanitostí. Byl i překladatelem. Publikoval také pod pseudonymem Josef Třebíčský.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.