francouzský matematik From Wikipedia, the free encyclopedia
Jean-Gaston Darboux (14. srpna 1842, Nîmes – 23. února 1917, Paříž)[1] byl francouzský matematik.
Jean Gaston Darboux | |
---|---|
![]() | |
Rodné jméno | Jean-Gaston Darboux |
Narození | 14. srpna 1842 Nîmes |
Úmrtí | 23. února 1917 (ve věku 74 let) Paříž |
Alma mater | École normale supérieure (do 1866) |
Povolání | matematik, profesor a spisovatel |
Zaměstnavatel | Pařížská univerzita |
Ocenění | Ponceletova cena (1875) Velká cena matematických věd (1876) zahraniční člen Královské společnosti (1902) velkodůstojník Řádu čestné legie (1910) Sylvesterova medaile (1916) |
Nábož. vyznání | protestantismus |
Choť | Célina Carbonnier |
Děti | Jean-Gaston Darboux Lucie Darboux |
Příbuzní | Louis Darboux (sourozenec) |
Funkce | prezident Francouzské matematické společnosti (1878) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Významně přispěl do dějin geometrie a matematické analýzy (viz například Diferenciální rovnice). Byl životopiscem Henriho Poincarého a zpracoval dílo Josepha Fouriera.
Doktorský titul Ph.D. obhájil na École normale supérieure v roce 1866. Jeho diplomová práce, napsaná pod vedením Michela Chaslese, nesla název Sur les surfaces orthogonales.
Mezi jeho studenty patřili: Émile Borel, Élie Cartan, Gheorghe Ţiţeica a Stanisław Zaremba.
V roce 1902 byl zvolen „zahraničním členem“ Královské společnosti; v roce 1916 od ní obdržel Sylvesterovu medaili.
V roce 1908 byl zvolen členem Německé akademie věd Leopoldina. Od roku 1895 byl korespondujícím členem Ruské akademie věd v Petrohradě[2], v roce 1897 byl zvolen členem pruské[3] a od roku 1899 i bavorské akademie věd.[4] V roce 1884 byl zvolen do Francouzské akademie věd a v roce 1900 byl jmenován stálým tajemníkem její matematické sekce. V roce 1878 byl prezidentem Société Mathématique de France.
Je po něm pojmenována celá řada pojmů:
1887-96. Leçons sur la théorie générale des surfaces et les applications géométriques du calcul infinitésimal. Gauthier-Villars:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.