polyhistor a politik From Wikipedia, the free encyclopedia
Dimitrie Cantemir (26. října 1673 – 21. srpna 1723, také polsky Dymitr Kantemir, moldavsky Demetriu Cantemir, rusky Dmitrij Konstantinovič Kantemir, turecky Dimitri Kantemiroğlu) byl rumunský politik, učenec a spisovatel.
Dimitrie Cantemir | |
---|---|
![]() | |
Narození | 26. října 1674 Dimitrie Cantemir |
Úmrtí | 21. srpnajul. / 1. září 1723greg. (ve věku 48 let) Dmitrovsk |
Povolání | antropolog, jazykovědec, historik, filozof, hudební skladatel, kartograf, spisovatel, geograf, orientalista a politik |
Národnost | Rumuni |
Alma mater | Fenerská řeckopravoslavná kolej |
Manžel(ka) | Casandra Cantacuzinová (1699–1713) Anastasija Ivanovna Trubecká (od 1717) |
Děti | Jekatěrina Dmitrijevna Kantěmirová Marija Dmitrijevna Kantěmirová Antioch Dmitrijevič Kantěmir[1][2][3][4][5][6] Serban Dmitrijevič Kantěmir |
Rodiče | Constantin Cantemir[7] a Ana Bantășová |
Příbuzní | Antioch Cantemir (sourozenec) |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Byl synem moldavského knížete a následníkem trůnu, byl vychován řecky (hovořil jedenácti jazyky, znal filosofii, teologii, historii i geografii, zajímal se o východní kulturu i krásnou literaturu. Ve věku čtrnácti let byl vyslán do Istanbulu, čtyři roky strávil v zajetí Turků. V letech 1710–1711 byl moldavským knížetem. Země potom vstoupila do unie s Ruskem, kam Cantemir emigroval, posléze se stal rádcem Petra Velikého. V Rusku také založil město Dmitrovsk a později zemřel. Jeho synem byl ruský básník Antioch Dmitrijevič Kantemir.
Cantemir napsal celou řadu knih, nejslavnější z nich je jeho Historie růstu a pádu Osmanského impéria. Na žádost Berlínské královské akademie, jejímž byl členem, napsal také v latině první vědeckou zprávu o Moldávii, Descriptio Moldaviae, v níž popsal její zeměpisné, etnografické a ekonomické podmínky.
Dále se ve svých spisech věnoval turecké a vůbec východní hudbě, napsal první úplnou vědeckou historii Rumunska, pojmenovanou Hronicul vechimii a romano-moldo-valahilor, rumunsko-řecky psanou filosofickou báseň podle arabských vzorů: Divanul sau Gâlceava Înțeleptului cu lumea sau Giudețul sufletului cu trupul (Diván aneb rozprava mudrce se světem čili soud těla a duše), popis islámu pro Evropany, životopis van Helmonta a také první rumunský román, Historia Hieroglyphica (1705), v němž jsou postavy soudobého rumunského života alegoricky skryty za bájné nestvůry.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.