hlavní město Guiney-Bissau From Wikipedia, the free encyclopedia
Bissau je hlavní a největší město Guineje-Bissau. Nachází se na pravém břehu řeky Geba při jejím ústí do Atlantského oceánu. Při posledním oficiálním sčítání lidu v roce 1991 zde bylo napočítáno přes 195 000 obyvatel, v roce 2015 se jejich počet odhadoval na 492 004.
Bissau | |
---|---|
![]() Bissau | |
Poloha | |
Souřadnice | 11°52′ s. š., 15°36′ z. d. |
Časové pásmo | UTC±00:00 |
Stát | ![]() |
![]() ![]() Bissau | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 77,5 km² |
Počet obyvatel | 492 004 (2015) |
Správa | |
Vznik | 1687 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Město založili Portugalci v roce 1687 jako opevněný přístav a obchodní centrum. V roce 1941 se stalo hlavním městem Portugalské Guineje.[1] 24. září 1973 byla vyhlášena nezávislost Guineje-Bissau, ale Portugalci měli stále kontrolu nad některými regiony. Hlavním městem se proto stalo město Boe ve vnitrozemí. Po Karafiátové revoluci v roce 1974 Portugalsko uznalo 25. dubna téhož roku nezávislost země a Bissau se stalo hlavním městem nové republiky. Ve městě se každoročně koná velký karneval.
Bissau bylo dějištěm intenzivních bojů na začátku a na konci občanské války mezi Guineou-Bissau v letech 1998 a 1999.[2] Velká část infrastruktury byla zničena a většina obyvatelstva uprchla. Po návratu míru se město vzpamatovalo, během sčítání lidu v roce 2009 zde žilo více než 25 % obyvatel země a bylo svědkem výstavby mnoha nových a zrekonstruovaných budov.[3]
Dne 18. října 2023 došlo k celoměstskému výpadku proudu kvůli nezaplacenému účtu za elektřinu turecké energetické firmě Karpowership, který činil více než 15 milionů dolarů.[4]
Bissau je správní a vojenské centrum země, sídlem vzdělávacích institucí a významným námořním přístavem. Jediné mezinárodní letiště v Guineji-Bissau (Aeroporto Internacional Osvaldo Vieira) je 9 km severozápadně od centra města. Mezi hlavní produkty patří arašídy, dřevo, kopra, palmový olej a guma.
Velká část obyvatel žije pod hranicí chudoby.
Mnoho městských budov bylo zničeno během občanské války v letech 1998-1999 včetně prezidentského paláce a francouzského kulturního centra.