moravský právník a politik, starosta Brna From Wikipedia, the free encyclopedia
August Wieser rytíř z Mährenheimu (17. května 1847 Brno[1] – 27. března 1916 Brno[2]) byl moravský liberální politik, poslanec zemského sněmu a dlouholetý brněnský starosta (1894–1916).
JUDr. August Wieser | |
---|---|
![]() | |
Poslanec Moravského zemského sněmu | |
Ve funkci: 1894 – ??? | |
Starosta města Brna | |
Ve funkci: 5. srpna 1894 – 27. března 1916 | |
Předchůdce | Gustav Winterholler |
Nástupce | Ferdinand Schnitzler |
Člen obecního výboru města (Zastupitel města) Brna | |
Ve funkci: 1892 – ??? | |
Stranická příslušnost | |
Členství | Německá pokroková strana |
Narození | 17. května 1847 Brno ![]() |
Úmrtí | 27. března 1916 (ve věku 68 let) Brno ![]() |
Místo pohřbení | Ústřední hřbitov v Brně |
Alma mater | Vídeňská univerzita |
Profese | advokát a politik |
Ocenění | Řád Františka Josefa Čestné občanství města Brna |
Commons | August Wieser |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Narodil se v rodině Josefa Wiesera, sekretáře moravských stavů a později císařského rady povýšeného v roce 1877 do rytířského stavu,[3] a jeho ženy Marie Sturmové, neteře poslance Eduarda Sturma a praneteře brněnského starosty Rudolfa Otta. Strýcem Augusta Wiesera byl teolog a rektor olomoucké univerzity Franz Christian Wieser.[4] Vystudoval brněnské gymnázium a práva na univerzitě ve Vídni. V roce 1875 se stal advokátem.
Poprvé se oženil v roce 1871 s Idou Leitnerovou,[5] která zemřela roku 1907. Po její smrti se v roce 1908 podruhé oženil s vdovou Justýnou Rosolovou, rozenou Bumbalovou.[6]
Od roku 1882 byl členem obecního výboru města Brna, roce 1894 byl zvolen brněnským starostou. Politicky se řadil k německým liberálům, i když od konce 90. let nepatřil k jejich vedoucímu křídlu.
Během jeho vedení města Brna byl vybudován vodovod z Březové nad Svitavou, elektrifikována brněnská tramvaj, vznikla městská plynárna (1896), elektrárna (1897) a spalovna odpadu (1905). V letech 1896–1916 proběhla převážná část asanace historického centra Brna. Zasloužil se o zřízení Městského muzea a angažoval se i v Uměleckoprůmyslovém muzeu. V hospodářské politice zastával národnostně smířlivá stanoviska, byl však odpůrce zřízení české univerzity v Brně. Působil ve vedení řady spolků a Zemské hypoteční banky.
Od roku 1894 byl také poslancem moravského zemského sněmu.
Stal se čestným občanem Brna, roku 1904 obdržel řád Františka Josefa. V letech 1903–1922 po něm byla pojmenována dnešní Dvořákova ulice v centru Brna, v letech 1922–1946 současná Helceletova ulice ve Stránicích (zpočátku její část, od roku 1942 celá).
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.