druhý největší švédský ostrov From Wikipedia, the free encyclopedia
Öland je po Gotlandu druhý největší ostrov ve Švédsku. Nachází se v jihozápadní části Baltského moře. Má rozlohu 1342 km² a protáhlý úzký tvar táhnoucí se ve směru jihojihozápad-severoseverovýchod. Je 136 km dlouhý a maximálně 16 km široký. Dosahuje nadmořské výšky maximálně 57 m. Od švédské pevniny je oddělen dlouhým úzkým průlivem Kalmarsund přes který je z města Kalmar postaven silniční most Ölandsbron dlouhý 6 km.
Öland | |
---|---|
![]() Satelitní snímek ostrova | |
![]() ![]() Öland | |
Lokalizace | Baltské moře |
Stát | ![]() |
• Kraj | Kalmar |
• Obec | Borgholm, Mörbylånga |
Topografie | |
Rozloha | 1 342 km² |
Zeměpisné souřadnice | 56°44′ s. š., 16°40′ v. d. |
Délka | 137 km |
Šířka | 16 km |
Nejvyšší vrchol | Rösslösa (57 m n. m.) |
Osídlení | |
Počet obyvatel | 25 846 (2016) |
Hustota zalidnění | 19,3 obyv./km² |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
zemědělská krajina jižního Ölandu | |
---|---|
Světové dědictví UNESCO | |
Smluvní stát | ![]() |
Typ | kulturní dědictví |
Kritérium | iv, v |
Odkaz | 968 (anglicky) |
Zařazení do seznamu | |
Zařazení | (neznámé zasedání) |
Ostrov je dějištěm série románů spisovatele Johana Theorina.
Rostou zde listnaté (dub, jasan) i jehličnaté (borovice) lesy a vřesoviště. Převážná část povrchu je zemědělsky obdělávána (žito, cukrová řepa). Je zde rozvinutá živočišná výroba. Část východního pobřeží a sousední vodní plocha byly vyhlášeny za ramsarský mokřad.[1] Z administrativně-územího hlediska je ostrov rozdělen do dvou okresů Borgholm a Mörbylånga. Největšími sídelními celky jsou Borgholm, Köpingsvik, Färjestaden a Mörbylånga. Öland je součástí kraje Kalmar. V roce 2016 zde žilo 25 845 obyvatel.
„Zemědělská krajina jižního Ölandu“ je název jedné z památek světového kulturního dědictví UNESCO. Z většiny je tvořená rozlehlou vápencovou planinou. Podloží je kryté jen úzkou vrstvou zeminy a má vysoké pH, což umožňuje růst specifické flóry. Podobné vápencové planiny se nacházejí i na dalších ostrovech v Baltském moři a na Britských ostrovech. Planina je místy přerušována morénovými usazeninami. Setkáme se zde i s krasovými jevy. Oblast je osídlena již 5000 let lidmi, kteří se přizpůsobili zdejším specifickým podmínkám a utvářeli kulturní zemědělskou krajinu pastvin a polí. Nacházejí se zde pozůstatky a archeologická naleziště z doby paleolitu, doby bronzové i doby železné, ale i vikingských sídel.