![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/44/Zapadne_bugarske_pokrajine.png/640px-Zapadne_bugarske_pokrajine.png&w=640&q=50)
Zapadni pokrajnini
území mezi Bulharskem, Srbskem a Severní Makedonií / From Wikipedia, the free encyclopedia
Zapadni pokrajnini (Западни покрайнини) je termín používaný v Bulharsku pro území, která byla součástí bulharského státu do roku 1919, kdy je Neuillyská smlouva přiřkla Království Srbů, Chorvatů a Slovinců. Jde o čtyři vzájemně nesouvisející oblasti, z nichž 1545 km² patří v současnosti Srbsku a 1028 km² Severní Makedonii. Největšími městy jsou Dimitrovgrad (Srbsko) (Caribrod), Bosilegrad a Strumica, většina obyvatel se hlásí k bulharské národnosti (Šopové) a mají vzdělávací a kulturní instituce v bulharštině.[1] Mezi dvěma světovými válkami zde působila iredentistická organizace VZRO (Вътрешна западнопокрайска революционна организация).[2] V letech 1941 až 1944 byla oblast znovu připojena k Bulharsku. V roce 1947 Jugoslávie přislíbila v Bledské dohodě navrácení území pod bulharskou správu, ale roztržka mezi Titem a Stalinem uskutečnění plánu zabránila.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/44/Zapadne_bugarske_pokrajine.png/640px-Zapadne_bugarske_pokrajine.png)