Veselí nad Moravou je železniční stanice v jižní části města Veselí nad Moravou v okrese Hodonín v Jihomoravském kraji nedaleko řeky Moravy. Leží na neelektrizovaných tratích Brno – Trenčianska Teplá, Rohatec – Veselí nad Moravou a Veselí nad Moravou – Nové Mesto nad Váhom. Součástí městského dopravního terminálu je spolu se stanicí též autobusové nádraží. Ve Veselí se dále nachází železniční zastávka Veselí nad Moravou-Zarazice na trati do Rohatce.
Veselí nad Moravou | |
---|---|
![]() Výpravní budova v říjnu 2023 | |
Stát | ![]() |
Kraj | Jihomoravský |
Město | Veselí nad Moravou |
Souřadnice | 48°56′55,65″ s. š., 17°22′57,86″ v. d. |
![]() ![]() Veselí nad Moravou | |
Provozovatel dráhy | Správa železnic |
Kód stanice | 367953 |
Tratě | Brno - Trenčianská Teplá, Rohatec – Veselí nad Moravou, Veselí nad Moravou – Nové Mesto nad Váhom |
Nadmořská výška | 180 m n. m. |
V provozu od | 1. června 1887 (nákladní doprava) |
Zabezpečovací zařízení | elektronické stavědlo ESA 11 |
Nástupiště (nástupní hrany) | 2 (3) |
Prodej jízdenek | ![]() |
Návazná doprava | autobus |
Služby ve stanici | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Stanice byla pro nákladní dopravu otevřena 1. června 1887 společností Rakouská společnost státní dráhy (StEG) na úseku z Bzence do Kunovic, budova byla postavena dle typizovaného stavebního vzoru. StEG 10. října téhož roku zprovoznila trať jihozápadním směrem do Sudoměřic nad Moravou.
28. října 1888 byla trať z již položené železnice v Uherském Brodě prodloužena budováním tzv. Vlárské dráhy směrem na Slovensko, která tak završila původní projekt společnosti Českomoravská transverzální dráha (BMTB), jež usilovala o dostavbu traťového koridoru propojujícího již existující železnice v ose od západních Čech po Trenčianskou Teplou. Po zestátnění StEG v roce 1908 pak obsluhovala stanici jedna společnost, Císařsko-královské státní dráhy (kkStB), po roce 1918 pak správu přebraly Československé státní dráhy.[1]
Trať z Veselí na Vrbovce a Nové Mesto nad Váhom byla dokončena až v období První republiky, 8. prosince 1927. Na přelomu 40. a 50. let zde vznikla nová funkcionalistická staniční budova, zevnitř vyzdobená typickými nástěnnými slováckými folklórními motivy podle návrhu lidové umělkyně Rozky Falešníkové z Tasova.
Ze stanice vychází několik vleček, zaústěných mimo jiné do areálu veselských železáren. Generální rekonstrukce železniční stanice spojená s přestavbou autobusového a vlakového přestupního terminálu proběhla v roce 2018. Nachází se zde jedno hranové a dvě ostrovní krytá nástupiště s lavičkami a elektronickým informačním systémem pro cestující. K příchodu na vyvýšená ostrovní nástupiště slouží podchod vybavený výtahy. Dlouhodobě se počítá s rekonstrukcí a elektrizací Vlárské dráhy.[zdroj?]
Ze stanice směrem do všech sousedních dopraven jsou mezistaniční úseky vybaveny TZZ 3. kategorie automatické hradlo.[zdroj?]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.