železniční tunel v Česku From Wikipedia, the free encyclopedia
Tunel Vepřek je železniční tunel na katastrálním území Vepřek obce Nová Ves na železniční trati Praha–Děčín mezi stanicí Kralupy nad Vltavou a Vraňany na úseku trati v km 445,975–446,375. Je prvním železničním tunelem na území České republiky, který byl ražen novou rakouskou tunelovací metodou.[1][2]
Tunel Vepřek | |
---|---|
![]() | |
Základní informace | |
Stát | ![]() |
Provozní délka | 289,85 m |
Lokalizace | |
Souřadnice | 50°18′43″ s. š., 14°19′44″ v. d. |
![]() ![]() Tunel Vepřek | |
Další informace | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Železnice byla uvedena do provozu v roce 1850 jako součást Severní státní dráhy. V osmdesátých letech 20. století byla provedena elektrizace tratě. V úseku mezi zastávkami Nové Ouholice a Mlčechvosty železniční trať kopírovala břeh řeky Vltavy ve dvou protisměrných obloucích. Rychlost vlaků byla 90–100 km/h.
V letech 1999–2002 byl modernizován úsek prvního železničního koridoru mezi stanicí Kralupy nad Vltavou a Vraňany na 10,5 km dlouhé trati. Mezi zastávkami Nové Ouholice a Mlčechvosty byla trať napřímena a postaven 390 m dlouhý dvoukolejný tunel s možností zvýšení traťové rychlosti na 160 km/h.
Tunel byl ražen ve svahu, který se zvedal do třicetimetrové výšky nad úroveň tratě. V oblasti portálů byl zaznamenán výskyt sprašových hlín, hlavní horninou byly křídovcové slíny s různým stupněm zvětrání.[2]
V oblastech portálů byl tunel budován metodou hloubení v délce 58 m a 60 m, ražený úsek v délce 280 m měl plochu výrubu 114 m². Severní (dečínský, výjezdový) portál měl pracovní jámu hlubokou 27 m a délku 60 m. Po odtěžení horniny a vybudování části kaloty byla 18. ledna 2001 zahájená ražba tunelu novou rakouskou tunelovací metodou.[3] Stavební jámy obou portálů po postavení ostění tunelu a hydroizolace byly zpětně zasypány a na povrchu obnovena zeleň. U jižního (pražského, vjezdového) portálu je zářez vyztužený gabionovou stěnou v délce 25 m se vzrůstající výškou až do osmi metrů.[1][2] Po celou dobu ražby byl tunel sledován pomocí řady geotechnických měření (geomonitoring).[4]
V roce 2004 byla stavba tunelu oceněna Ministerstvem dopravy České republiky titulem Dopravní stavba roku 2004.[5]
Na rekonstruovaném 1,35 km dlouhém úseku prvního koridoru mezi zastávkami Nové Ouholice a Mlčechvosty byl vybudován tunel o délce 389,85 m.[6][5][7]