individuální štíhlá a vysoká skalní formace From Wikipedia, the free encyclopedia
Skalní věž je přírodní geomorfologický tvar a strukturně denudační tvar reliéfu. Jedná se o izolovaný, vysoký a často též štíhlý sloup či hranol, svým tvarem připomínající věž. Specifickým typem skalní věže je skalní jehla.[1]
Skalní věž vzniká v důsledku mechanické eroze, a to postupným rozčleňováním a destrukcí tabulové plošiny či skalnatého horského hřebene.[1] Její tvar je důsledkem mechanického zvětrávání a odnosu horniny, popřípadě odsedání svahu. Na mořském pobřeží vznikají skalní věže abrazí a izolací odolnějších partií podemílaného a obrušovaného pobřežního srubu (klifu).[2]
Skalní věže se vyskytují v nejrůznějších částech světa. Nacházejí se na okrajích vysokých hor a tabulových plošin, například svědeckých vrchů v aridních oblastech, nebo na silně rozrušených skalnatých pobřežích. Nejčastěji se ovšem vyskytují v oblasti pískovcových skalních měst.[2]
Na evropském kontinentě jsou patrně nejznámější četné skalní věže v Saském Švýcarsku ve Spolkové republice Německo. Na americkém kontinentě můžeme jmenovat například pískovcové skalní věže v přírodní rezervaci Garden of the Gods v oblasti Shawnee National Forest ve státě Illinois (USA). Výrazné skalní věže a jehly se nacházejí i v další lokalitě jménem Garden of the Gods v Colorado Springs (Colorado). Pozoruhodné skalní tvary se vyskytují také v oblasti Kapadokie v turecké provincii Nevşehir.
Na Slovensku se skalní věže vyskytují v nejrůznějších typech hornin. Nacházejí se například v žulách v nejvyšších polohách Vysokých Tater (např. mohutná Jastrabia veža nad Zeleným plesem), nebo v neovulkanitech (národní přírodní rezervace na vrchu Sitno ve Štiavnických vrších) či v travertinech v národní přírodní rezervaci Dreveník v okrese Spišská Nová Ves.[2]
Dalším příkladem jsou slepencové věže v Súlovských skalách a sousední Paštině Závadě. Příkladem vápencových je Hričovská Ihla (z části bývalý lom).
Na území České republiky je výskyt skalních věží velmi četný. S ohledem na příhodné podmínky pro jejich vznik se nacházejí zejména v kvádrových pískovcích české křídové pánve. Jsou to geomorfologické celky, jako je Ralská pahorkatina, Děčínská vrchovina, území CHKO Kokořínsko - Máchův kraj, CHKO Český ráj, PR Prachovské skály, NPR Adršpašsko-teplické skály či NPR Broumovské stěny.
V České republice se vyskytují také větší či menší věže ze žuly. Mezi nejznámější patří ty na území národní přírodní památky Svatošské skály, v CHKO Jizerské hory, nebo věže Kapucín a Soví věž na Kapucínských skalách u obce Lubenec.[3]
Ojedinělé se v České republice vyskytují také skalní věže z jiných hornin, zpravidla ale nedosahují takových výšek. Například Ďáblova kazatelna na Bořeni (znělec), Hřebenáč v Moravském krasu (vápenec) či Špičatka u Roztok u Křivoklátu.[4]
Skalní věže jsou významným krajinotvorným prvkem, který je často sportovně využíván pro horolezectví.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.