seznam na projektech Wikimedia From Wikipedia, the free encyclopedia
Po bolševické revoluci (1917) a ruské občanské válce (1917–1922/1925) vznikl v roce 1922 Sovětský svaz, který vystřídal Ruské impérium. Nejvýznamnější politické pozice zaujímali nejvyšší představitelé vlády a komunistické strany, později také předsedové Prezídia Nejvyššího sovětu SSSR, od roku 1990 namísto toho prezident SSSR.
Tituly ale byly spíše podružnější, sovětská moc vycházela z méně formálních struktur.
Nejvyšší představitelé Svazu sovětských socialistických republik (SSSR) v průběhu jeho existence:
Jméno | Stranická funkce | Státní funkce |
---|---|---|
Vladimir Iljič Lenin | neformální vůdce bolševiků od samého počátku | předseda rady lidových komisařů (26. 10. 1917 – 21. 1. 1924) |
Josif Vissarionovič Stalin | generální tajemník KSSS (3. 4. 1922 – 16. 10. 1952) | předseda rady ministrů SSSR (6. 5. 1941 – 5. 3. 1953) lidový komisař pro obranu (19. 7. 1941 – 3. 3. 1947) |
Georgij Maximilianovič Malenkov | neformální vůdce KSSS po Stalinově smrti | předseda rady ministrů SSSR (6. 3. 1953 – 8. 3. 1955) |
Nikita Sergejevič Chruščov | první tajemník KSSS (7. 9. 1953 – 14. 10. 1964) | předseda rady ministrů SSSR (27. 3. 1958 – 14. 10. 1964) |
Leonid Iljič Brežněv | první tajemník KSSS (14. 10. 1964 – 8. 4. 1966) generální tajemník KSSS (8. 4. 1966 – 10. 11. 1982) |
předseda prezídia Nejvyššího sovětu SSSR (8. 5. 1960 – 14. 10. 1964; 16. 6. 1977 – 10. 11. 1982) |
Jurij Andropov | generální tajemník KSSS (12. 11. 1982 – 9. 2. 1984) | předseda prezídia Nejvyššího sovětu (16. 6. 1983 – 9. 2. 1984) |
Konstantin Černěnko | generální tajemník KSSS (13. 2. 1984 – 10. 3. 1985) | předseda prezídia Nejvyššího sovětu (11. 4. 1984 – 10. 3. 1985) |
Michail Gorbačov | generální tajemník KSSS (11. 3. 1985 – 24. 8. 1991) | předseda prezídia Nejvyššího sovětu (1. 10. 1988 – 25. 5. 1989)
předseda Nejvyššího sovětu (25. 5. 1989 – 15. 3. 1990) |
Nejvyšším orgánem státní moci byl všesvazový sjezd sovětů, mezi sjezdy pak Ústřední výkonný výbor SSSR (CIK; rusky Центральный исполнительный комитет СССР, ЦИК). V čele CIKu stálo společně několik předsedů:[1]
Podle ústavy z roku 1936 funkce hlavy státu plnilo prezídium Nejvyššího sovětu SSSR. V čele prezídia stál předseda prezídia Nejvyššího sovětu SSSR:[1]
Po reorganizaci ústavních orgánů roku 1989 se stal nejvyšším představitelem státu předseda Nejvyššího sovětu, po zavedení funkce prezidenta SSSR v březnu 1990 se pravomoci předsedy Nejvyššího sovětu snížily, když zůstal pouze hlavou zákonodárného sboru:
Od roku 1990 se hlavou státu stal prezident SSSR:
Vláda Sovětského svazu se do roku 1946 nazývala Rada lidových komisařů SSSR, poté Rada ministrů SSSR, od ledna 1991 Kabinet ministrů SSSR. V jejím čele stál předseda rady lidových komisařů, resp. předseda Rady ministrů, od ledna 1991 premiér-ministr (премьер-министр СССР).
Předsedové Rady lidových komisařů:
Předsedové Rady ministrů SSSR:
Premiér-ministr SSSR:
Od 6. září 1991 funkce předsedy vlády plnil předseda Výboru pro operativní řízení národního hospodářství SSSR, od 20. září předseda Mezirepublikového ekonomického výboru SSSR, od 14. listopadu 1991 předseda Mezistátního ekonomického výboru SSSR:
V letech 1922–1952 funkce generálního tajemníka komunistické strany (nezaujímal ji V. I. Lenin, ale od počátku J. V. Stalin). V letech 1953–1966 funkce prvního tajemníka, poté opět funkce generálního tajemníka.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.