kočkovitá šelma From Wikipedia, the free encyclopedia
Rys kanadský (Lynx canadensis) je jeden ze čtyř druhů rysů. Vyskytuje se v severní části Severní Ameriky.[2] Je přizpůsoben životu v chladnějších částech lesů mírného pásu a v kanadské tajze. Vyznačuje se velmi hustou a jemnou kožešinou.
![]() | |
---|---|
![]() | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() málo dotčený[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Podkmen | obratlovci (Vertebrata) |
Třída | savci (Mammalia) |
Řád | šelmy (Carnivora) |
Čeleď | kočkovití (Felidae) |
Podčeleď | malé kočky (Felinae) |
Rod | rys (Lynx) |
Binomické jméno | |
Lynx canadensis Kerr, 1792 | |
![]() rozšíření rysa kanadského | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rys kanadský dosahuje délky 67–107 cm a v kohoutku měří 48–56 cm. Charakteristickým znakem je nápadná srst na tvářích a až 10 cm dlouhý hustý a jemný kožich, v létě světle šedé a v zimě stříbrobílé barvy. Ocas je 5–15 centimetrů dlouhý, pahýlovitý s černým koncem. Dosahuje hmotnosti 4,5–17,3 kg (průměr 8–11 kg), což je asi poloviční váha oproti rysu ostrovidovi.[3][4][5][6] Nohy má rys relativně dlouhé, zadní jsou delší než přední, což kočce dodává charakteristickou siluetu. Typickým morfologickým znakem jsou velmi široké tlapy připomínající sněžnice, které snižují plošné zatížení a umožňují rysovi pohybovat se s jistotou po zasněžené zemi. Srst, jež tlapy pokrývá, je obzvláště hustá a dlouhá.[3]
Rysi kanadští jsou samotářská zvířata, která žijí převážně nočním životem. Velikost jejich teritoria se pohybuje od 11 do 300 km² (průměr 15–50 km²).
Jsou to výhradní masožravci. Jejich hlavní kořistí jsou zajíci měniví (Lepus americanus), na jejichž životních cyklech (populační křivka má desetiletý interval) jsou kočky do značné míry závislé. V průměru uloví jednoho za 1–2 dny. Někde je to jejich prakticky jediná kořist (až 97 %), na jiných místech loví i jiná zvířata, především hlodavce, ptáky a ryby. Jsou schopni zdolat i nemocné, slabé či velmi mladé kopytníky (především karibu). Pokud mají příležitost, konzumují i mršiny.[2][4][3]
Rysi se páří v nejčastěji v březnu (některé zdroje udávají leden-únor[4]). Po cca 56–70 dnech březosti vrhnou samice 1–6 mláďat (nejčastěji 2–3). Mláďata zůstávají se svou matkou přibližně 10 měsíců, sourozenci spolu mohou být ještě o něco déle. Pohlavní zralosti dosahují samice (21 měsíců) dříve než samci (33 měsíců). V přírodě se dožívají věku do 14–15 let, v zajetí to může být až 26–27 let.[3][4]
Úmrtnost mláďat silně závisí na hojnosti hlavní kořisti, tedy zajíce měnivého - pokud je jeho populace velké, úmrtnost mláďat je nízká.[3]
V České republice chovala rysy kanadské např. Zoo Ostrava – od roku 1998 se zde podařilo odchovat téměř třicet mláďat, v roce 2010 však zoo s chovem skončila.[7] Je chován v Zoo Brno, ZOO Dvorec a Zoo Plzeň. Mimo to jej lze najít i v soukromých chovech. Na Slovensku je chován v Zoo Bratislava a v minulosti i v Zoo Bojnice.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.