Rossijskije železnyje dorogi
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Rossijskije železnyje dorogi (RŽD, rusky Российские железные дороги, РЖД) je státem vlastněná železniční společnost Ruska, s cca 1,2 mil. zaměstnanců a délkou tratí cca 85 500 km. Od 20. srpna 2015 je prezidentem společnosti Oleg Bělozjorov, který nahradil Vladimira Jakunina.[1]
Rossijskije železnyje dorogi (РЖД) | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Předchůdce | Sovětské železnice |
Vznik | 2003 |
Typ | státní akciová společnost |
Právní forma | otevřená akciová společnost |
Účel | logistika, transport |
Sídlo | Novaja Basmannaja 2, Moskva, Rusko |
Místo | ![]() |
Úřední jazyk | Ruština |
Generální ředitel | Oleg Bělozjorov |
Předseda představenstva | Andrej Bělousov |
Mateřská organizace | vláda Ruské federace |
Tržby | 2,3 bil. ₽ (2017) 1,6 bil. ₽ (2016) |
Aktiva | 4,5 bil. ₽ (2017) 5,1 bil. ₽ (2015) |
Výsledek hospodaření | 53 mld. (2019) 35,4 mld. ₽ (2018) |
Počet zaměstnanců | 1 000 000 |
Oficiální web | rzd |
LEI | 253400XX5U3XALBF5728 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rozchod kolejí RŽD, zemí Společenství nezávislých států (SNS) a Finska byl původně 1 524 mm, později došlo (kromě Finska) k mírné změně na 1 520 mm.
RŽD se ve srovnání s posledními desetiletími existence Sovětského svazu (SSSR) v současnosti těší značným investicím jak do tratí, tak i do vozového parku, čehož důkazem je výstavba vysokorychlostní tratě Moskva–Petrohrad (později až do Helsinek) s provozem finských vlakových souprav Sm3-S220 a ruských Velaro RUS, což jsou modifikované německé soupravy ICE 3 koncernu Siemens. Provoz na této trati byl zahájen v roce 2009.[2]
Vysokorychlostní trať by měla být postavena také mezi Moskvou a jihoruským Soči na břehu Černého moře, později se počítá s výstavbou dalších podobných tratí v různých částech Ruska.[3] Rychlost 160 km/h bude umožněna na trasách Moskva–Nižnij Novgorod, Jekatěrinburg–Čeljabinsk a Novosibirsk–Omsk.[3]
Na ruskou železniční síť by měl být nově napojen i Norilsk, centrum těžby barevných kovů ležící na severu Krasnojarského kraje.
Rozsáhlý modernizační program, který společnost vyhlásila, přijde na 300 miliard eur[3] a do roku 2030[3] by měl být kompletně realizován. Železniční síť se rozroste až o 22 000 km.[3]
Obnovy se dočkal i projekt pevného spojení poloostrova Čukotky s americkou Aljaškou přes Beringův průliv, které bylo v prvních fázích plánováno formou mostu, ale v současnosti se zvažuje místo něj tunelová varianta.[4][5]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.