obec v okrese Třebíč v Kraji Vysočina From Wikipedia, the free encyclopedia
Vesnice Račice se nachází v okrese Třebíč v Kraji Vysočina. Žije zde 91[1] obyvatel.
Račice | |
---|---|
![]() Filiální kostel svatého Václava | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Hrotovice |
Obec s rozšířenou působností | Třebíč (správní obvod) |
Okres | Třebíč |
Kraj | Vysočina |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°6′29″ s. š., 16°1′29″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 91 (2024)[1] |
Rozloha | 3,61 km²[2] |
Katastrální území | Račice u Hrotovic |
Nadmořská výška | 433 m n. m. |
PSČ | 675 55 |
Počet domů | 38 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Račice 5 675 55 Hrotovice ou.racice@volny.cz |
Starosta | Bc. Jakub Fukal |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Račice | |
Další údaje | |
Kód obce | 591521 |
Kód části obce | 137341 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Sousedními obcemi sídla jsou Zárubice, Hrotovice, Myslibořice, Odunec a Krhov.
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1252, kdy jsou zmíněny v zakládací listině kláštera na Hradišti u Znojma louky u Račic, může se však jednat o zaniklé Račice u Jemnice. V roce 1279 však v listině o sporu mezi farářem z Kněžic Vojslavem a Zdislavou z Dubu je zmíněn jako svědek Kuna z Račic. V roce 1349 předala Eva z Račic práva na část majetku v Račicích svým bratrům Ctiborovi a Oldřichovi, roku 1358 pak Oldřichova manželka Eliška předala věno Mikulovi z Račic a ten pak věno předal své manželce. Jeniš z Račic se v roce 1366 spojil se synem a Žibřidovi (bratrovi Mikuly) prodali dvůr a část patronátu v Račicích. V roce 1368 pak Mikula koupil další část Račic od bratrů Adama a Peška. V roce 1376 však Žibřid majetek i děti předal do poručenství Arkleba z Říčan, následně brzy zemřel. V roce 1390 prodal Mikul synovi dvůr v Račicích a roku 1417 se jeho manželka se synem spojila a navýšili tak majetek ve vsi.[4][5]
V roce 1447 pak olomoucký děkan Petr z Račic prodal Jiřímu Bílému z Popic téměř celé Račice. Jiří pak získal i další část Račic od Mikuláše z Račic. Ale až do roku 1466 se s ním soudila Uršula z Račic o své dědictví. Po smrti Jiřího z Popic však jeho majetky v Račicích byly zadluženy a tak je získal Vaněk z Říčan, ale až roku 1480 prodali vesnici s dvěma dvory Hynkovi z Kukvic, nicméně opět nastaly soudní spory o majetek v Račicích. Postupně se soudily Dorota z Račic, Šťastna z Račic a Uršula z Račic. V roce 1492 pak Znata z Kukvic prodal veškerý majetek v Račicích Janovi Zelenému z Říčan, který již vlastnil blízký Krhov. Opět nastaly soudní spory, ale ty Jan Zelený vyřešil a postupně vyplatil nebo jinak zajistil spory a od roku 1493 byly Račice součástí krhovského panství.[4][5]
Syn Jana Zeleného Burian z Říčan panství postupně rozšiřoval a v roce 1570 pak postoupil vesnici Janu Zahradeckému ze Zahrádek, jeho syn Arnošt pak přikoupil i Hrotovice. Jeden z jeho potomků Jindřich pak roku 1643 prodal Krhov a okolní vesnice (Bačice, Udeřice, Račice, Odunec, Zárubice, Litovany) Janu Arnoštovi ze Scharfenberku. Roku 1681 obec získala pečeť. Následně pak majetek získal Ondřej Roden z Hirzenau, tomuto rodu Krhov patřil až do roku 1825. V roce 1826 majetek získal Hubert z Harnoncourtu[6] a v roce 1845 pak Jiří Sina. Od roku 1882 je byl majitelem Anton Dreher.[7]
V roce 1829 byl založen u vsi hřbitov. Roku 1853 byl důkladně rekonstruován kostel svatého Václava.[4] V roce 1992 byl v obci rozveden obecní vodovod a roku 1996 byl v domech rozveden plyn. Od roku 1997 byl postupně budován sportovní areál v obci. V roce 2017 byl představen nový územní plán obce.[8]
Do roku 1849 patřily Račice do krhovského panství, od roku 1850 patřily do okresu Hrotovice, pak do okresu Moravský Krumlov, v letech 1942 až 1945 okresu Moravské Budějovice a od roku 1960 do okresu Třebíč. Mezi lety 1850 a 1867 patřily Račice pod Krhov a mezi lety 1980 a 1990 byla obec začleněna pod Hrotovice, následně se obec osamostatnila[9]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 130 | 137 | 142 | 167 | 191 | 176 | 161 | 144 | 155 | 137 | 106 | 77 | 77 |
Obcí prochází silnice druhé třídy II/152.
Starostou je od 7. prosince 1990 Jiří Rosický.[11]
2006[12] | 2010[13] | 2013[14] | 2017[15] | 2021[16] | |
---|---|---|---|---|---|
1. | ČSSD (40.81 %) | KSČM (36.95 %) | KSČM (32.07 %) | ANO (38.0 %) | ANO (35.84 %) |
2. | KSČM (28.57 %) | ČSSD (23.91 %) | ČSSD (28.3 %) | STAN (12.0 %) | SPD (20.75 %) |
3. | ODS (16.32 %) | TOP 09 (21.73 %) | ANO 2011 (22.64 %) | KSČM (12.0 %) | SPOLU (13.2 %) |
účast | 87.50 % (49 z 56) | 85.19 % (46 z 54) | 85.71 % (54 z 63) | 79.37 % (50 z 63) | 76.81 % (53 z 69) |
2008[17] | 2012[18] | 2016[19] | 2020[20] | |
---|---|---|---|---|
1. | ČSSD (39.47 %) | KSČM (36.84 %) | ČSSD (32.25 %) | STAN+SNK ED (39.39 %) |
2. | KSČM (31.57 %) | Pro Vysočinu (26.31 %) | STO (25.8 %) | ANO (18.18 %) |
3. | DOHODA pro Vysočinu (15.78 %) | ČSSD (21.05 %) | SPD + SPO (16.12 %) | KSČM (12.12 %) |
účast | 70.37 % (38 z 54) | 65.52 % (38 z 58) | 46.27 % (31 z 67) | 46.48 % (33 z 71) |
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (12 hlasů), druhé místo obsadil Karel Schwarzenberg (11 hlasů) a třetí místo obsadil Jan Fischer (10 hlasů). Volební účast byla 82.76 %, tj. 48 ze 58 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (38 hlasů) a druhé místo obsadil Karel Schwarzenberg (12 hlasů). Volební účast byla 86.21 %, tj. 50 ze 58 oprávněných voličů.[21]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (19 hlasů), druhé místo obsadil Jiří Drahoš (16 hlasů) a třetí místo obsadil Marek Hilšer (5 hlasů). Volební účast byla 70.77 %, tj. 46 ze 65 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (25 hlasů) a druhé místo obsadil Jiří Drahoš (19 hlasů). Volební účast byla 69.84 %, tj. 44 ze 63 oprávněných voličů.[22]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Andrej Babiš (28 hlasů), druhé místo obsadil Petr Pavel (15 hlasů) a třetí místo obsadila Danuše Nerudová (13 hlasů). Volební účast byla 81.82 %, tj. 63 ze 77 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Andrej Babiš (39 hlasů) a druhé místo obsadil Petr Pavel (26 hlasů). Volební účast byla 85.53 %, tj. 65 ze 76 oprávněných voličů.[23]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.