From Wikipedia, the free encyclopedia
Piz Buin ( [ˌpits buˈiːn], též Großer Piz Buin, 3 312 m n. m.) je třetí nejvyšší hora pohoří Silvretta. Nachází se na státní hranici mezi Rakouskem (spolková země Vorarlbersko) a Švýcarskem (kanton Graubünden). Na vrcholu je postavený dřevěný kříž. Jedná se o nejvyšší horu Vorarlberska.
Piz Buin | |
---|---|
Großer (vlevo) a Kleiner Piz Buin při pohledu od Silvretta-Stausee | |
Vrchol | 3 312 m n. m. |
Prominence | 544 m (Futschölpass) |
Izolace | 6,1 km (Piz Linard) |
Poznámka | nejvyšší hora Vorarlberska |
Poloha | |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() ![]() |
Pohoří | Silvretta |
Souřadnice | 46°50′39″ s. š., 10°7′8″ v. d. |
![]() ![]() Piz Buin poloha na mapě Vorarlberska | |
Prvovýstup | 14. července 1865, J.A. Specht a J. Weilenmann |
Typ | horský štít |
Hornina | rula |
Povodí | Inn |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
V těsném sousedství stojí poněkud nižší hora Piz Buin Pitschen též Kleiner Piz Buin (3 255 m) oddělená úzkým sedlem Buinlücke (3 054 m n. m.) Oba vrcholy jsou dostupné pouze horolezeckým způsobem.
Jako první vystoupili na vrchol Piz Buin 14. července 1865 horolezci Joseph Anton Specht z Rakouska a Johann Jakob Weilenmann ze Švýcarska, doprovázení dvěma horskými vůdci z údolí Montafon jménem Jakob Pfitscher a Franz Pöll.
Dnes se převážná většina výstupů koná ze severu z rakouské strany od přehradní nádrže Silvretta-Stausee, přes horskou chatu Wiesbadener Hütte na ledovec Ochsentaler Gletscher a do sedélka Buinlücke. Odtud skalnatým severozápadním hřebenem na vrchol. Závěrečný hřeben dosahuje horolezecké obtížnosti 2 UIAA.
Do sedélka Buinlücke se dá vystoupat také ze švýcarské strany od obce Guarda, případně až od níže položené stejnojmenné stanice Engadinské dráhy, okolo horské chaty Chamonna Tuoi.
Výstup je možný v létě pěšky a v zimě na lyžích. V každém ročním období je nezbytné použití horolezecké ledovcové výzbroje včetně lana, maček a cepínu.
Značku „Piz Buin“ používá pro své výrobky sloužící k ochraně proti ultrafialovému záření farmaceutická společnost Johnson & Johnson. Výrobky pod touto značkou začal původně vyvíjet švýcarský student chemie Franz Greiter poté, co se roku 1938 při výstupu na vrchol ošklivě spálil.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.