30 000;[1] vyšší odhady okolo 100 000[2][3] 200 plavidel[4]
Okolo 4 000 dobře vyzbrojených a vycvičených jednotek[5] Nepravidelné jednotky o počtu 60 000 (většinou křížáčtí sedláci a obyvatelé Bělehradu)[6] 200 lodí[7]
Osmanský sultán Mehmed II. oblehl Bělehrad, hájený uherským vojevůdcem Jánosem Hunyadym. Obléhání trvalo téměř dva měsíce. Hunyady se svými Uhry nakonec 22. července statečným výpadem prorazil obležení a dobyl turecký tábor. Hunyadyovým spojencem byl františkánský kněz Jan Kapistránský, jehož kázání Uhrům dodávala odvahu. V táboře vítězného vojska však vypukla epidemie moru, jíž 11. srpna padl za oběť Hunyady a po dvou měsících rovněž Jan Kapistránský.
Schéma průběhu bitvy (maďarsky) zeleně - Maďaři oranžově - Turci modře - řeky; modře tečkovaně - mokřadyAlexander von Wagner: oběť Titusze Dugovicse
Připomínkou vítězné bitvy, která oddálila dobytí Uher Turky o 70 let, je dodnes polední zvonění katolických kostelů na celém světě. Tento zvyk totiž zavedl papež Kalixt III. právě na připomínku osvobození Bělehradu.
Kenneth M. Setton. The Papacy and the Levant, 1204-1571, Vol. 3: The Sixteenth Century to the Reign of Julius III. [s.l.]: [s.n.], 1984. ISBN978-0871691613. S.174.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Andrew Ayton; LESLIE PRICE. The Medieval Military Revolution: State, Society and Military Change in Medieval and Early Modern Society. London, England: I.B. Tauris, 1998. Dostupné varchivu pořízeném dne2010-11-12. ISBN1-86064-353-1. Kapitola The Military Revolution from a Medieval Perspective.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.
John Julius Norwich. A History of Venice. New York, United States: Alfred B. Knopf, 1982. (Lecture Notes in Mathematics 1358). ISBN0-679-72197-5. S.269.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Kenneth M. Setton. The Papacy and the Levant, 1204-1571, Vol. 3: The Sixteenth Century to the Reign of Julius III. [s.l.]: [s.n.], 1984. ISBN978-0871691613. S.175.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Kenneth M. Setton. The Papacy and the Levant, 1204-1571, Vol. 3: The Sixteenth Century to the Reign of Julius III. [s.l.]: [s.n.], 1984. ISBN978-0871691613. S.177.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Kenneth M. Setton. The Papacy and the Levant, 1204-1571, Vol. 3: The Sixteenth Century to the Reign of Julius III. [s.l.]: [s.n.], 1984. ISBN978-0871691613. S.177.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Stanford J. Shaw. History of the Ottoman Empire and modern Turkey, Volume 1, Empire of the Gazis: The Rise and Decline of the Ottoman Empire 1280-1808. [s.l.]: [s.n.], 1976. ISBN978-0521291637. S.63.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Norman Housley. The Later Crusades, 1274-1580: From Lyons to Alcazar. First. vyd. [s.l.]: [s.n.], 1992. ISBN978-0198221364. S.104.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Tom R. Kovach. The 1456 Siege of Belgrade. [s.l.]: [s.n.], 1992. Dostupné online. S.34.Je zde použita šablona {{Cite book}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.