Novoměstský ústav šlechtičen u sv. Andělů (Freiweltlich-adeliges Damenstift zu den heiligen Engeln zu Prag) v Praze vznikl roku 1701 z iniciativy hraběnky vdovy Heleny Zuzany z Bedarrides, rozené z Goltze.[1] Budova byla postavena podle návrhu Marcantonia Canevalleho. Později se stala hlavní budovou Všeobecné fakultní nemocnice v Praze. Novoměstský ústav šlechtičen zde podle některých zdrojů působil do roku 1778 [2] a po přestěhování měl působit až do roku 1918 v budově Norbertina v Praze.
Novoměstský ústav šlechtičen u sv. Andělů | |
---|---|
![]() Hlavní budova Všeobecné fakultní nemocnice v Praze, bývalý Novoměstský ústav šlechtičen u sv. Andělů | |
Základní informace | |
Architekt | Marek Antonín Canevalle |
Poloha | |
Adresa | Praha, ![]() |
Další informace | |
Kód památky | 40149/1-1256 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) (součást památky Budova Všeobecné fakultní nemocnice v Praze) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Nadační stanovy Ústavu byly schváleny císařem Leopoldem I. roku 1703 a až do roku 1758 měla jeho abatyše titul „císařská a svaté říše římské okněžněná abatyše“. Nicméně hodnost okněžněné abatyše byla Ústavu roku 1758 zrušena, a to kvůli neuspokojivému hospodářskému stavu Ústavu, který pak nadále vedla představená a dvě asistentky. Fakticky tak byla první abatyší zakladatelka Zuzana z Bedarrides a druhou abatyší Marie Gabriela ovdovělá hraběnka Lažanská z Bukové (abatyší v letech 1738-1758). K ústavu šlechtičen patřilo nadační panství Křic s Čistou, Šipy a Všesulov.[3]
Původně dvojkřídlý palác byl postaven v roce 1701 podle návrhu Marcantonia Canevalleho. V letech 1765–1769 přestavěn podle plánů stavitele Josefa Wircha.
Předepsaný věk uchazeček se pohyboval mezi 16 a 30 lety, podmínkou bylo katolické vyznání, nemajetnost, morální bezúhonnost a dobrý zdravotní stav bez viditelné tělesné vady. Přijímány byly pouze dámy z českých šlechtických rodin, které doložily osm ve šlechtickém stavu narozených přímých předků [3](v později založeném tereziánském ústavu šlechtičen byl minimální věk pro vstup 24 let). Členek zde bylo 17 až 19.[4][5] Členky měly možnost rozhodnout se o délce pobytu v ústavu. Kromě modliteb a exercicií se zde členky učily číst a psát v jazyce českém i německém a učily se kuchařství, počtům, geometrii a dobrým mravům.[6][5]
V říjnu roku 1786 Josef II. při své návštěvě Prahy poukázal na málo využitou budovu ústavu. Na sklonku roku 1786 a začátkem roku 1787 se začalo uvažovat o umístění nemocnice do těchto prostor, v dubnu 1787 předložil Herget projekty na přestavbu. 18. září 1788 byl z Vídně poslán elaborát s pokyny pro organizaci chudinské zdravotní péče, který počítal s umístěním nemocnice a blázince na Dobytčím trhu a obsahoval i požadavky na úpravy ústavu šlechtičen pro účely zdravotnictví.[8] Dekretem Josefa II. z roku 1788 byla zřízena nemocnice a zaopatřovací ústav bláznů (otevřeno 1790). Stavební úpravy provedl F. Pawiczek podle projektu Františka Antonína Hergeta z roku 1789. Další výraznější přestavby a rozšíření byly provedeny v letech 1838–1839, 1845, 1848–1855. Úpravy z let 1790 a 1839 připomínají pamětní nápisy/desky na průčelích budov. Areál nemocnice byl postupně doplňován mladšími budovami, v 19. a 20. století došlo k přestavbám a přístavbám pavilonů.[9]
Od roku 1787 se sídlem ústavu šlechtičen stala budova Norbertina na Starém Městě. Budova čp. 655 z let 1637–1640 při kostele svatého Norberta byla původně premonstrátským seminářem a gymnáziem. Roku 1928 byla zbořena a na místě vznikly v linii nové uliční čáry funkcionalistické novostavby s nárožním palácem Kotva od Jana Žáka. Brutalistní obchodní dům Kotva byl dostavěn v roce 1975 podle projektu architektů Vladimíra a Věry Machoninových.[10]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.