Luisa Hannoverská (anglicky: Louise of Great Britain; 18. prosince 1724, Londýn – 19. prosince 1751, Kodaň) byla jako první manželka krále Frederika V. od roku 1746 až do své smrti dánská a norská královna. Byla nejmladší přeživší dcerou krále Jiřího II. Britského a Karoliny z Ansbachu.
Luisa Hannoverská | |
---|---|
královna dánská a norská | |
![]() Královna Luisa kolem roku 1745 | |
Doba vlády | 1746 – 1751 |
Tituly | vévodkyně šlesvicko-holštýnská, a hraběnka oldenburská |
Křest | 22. prosince 1724 |
Narození | 18. prosince 1724 Londýn |
Úmrtí | 19. prosince 1751 (ve věku 27 let) Kodaň |
Pohřbena | Katedrála v Roskilde |
Předchůdce | Žofie Magdalena Braniborská |
Nástupce | Juliana Marie Brunšvická |
Manžel | Frederik V. |
Potomci | Kristián (1745–1747) Žofie Magdalena Karolina Vilemína Kristián VII. Luisa |
Rod | Welfové |
Dynastie | Hannoverská |
Otec | Jiří II. |
Matka | Karolina z Ansbachu |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Sňatek mezi Luisou a Frederikem V. Dánským byl domluven výhradně z politických důvodů (ministři krále Jiřího chtěli dánskou podporu ve sporech s Pruskem).[1] Přestože byl sňatek domluvený, pár spolu vycházel celkem dobře, alespoň během prvních let manželství. Luisa, která podporovala vystoupení herců a hudebníků, byla u dánského dvora populární, i když nikdy neměla na rozhodování svého manžela významný vliv.[1][2]
Biografie
Luisa se narodila 18. prosince 1724 v Leicester House v Londýně jako nejmladší z osmi dětí budoucího krále Jiřího II. a jeho manželky Karoliny z Ansbachu, v té době prince a princezny z Walesu. Pokřtěná byla 22. prosince. Když jí bylo dva a půl roku, nastoupil její otec na britský trůn.
Manželství
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e8/Louise_of_Great_Britain%2C_Queen_of_Denmark_and_Norway.jpg/320px-Louise_of_Great_Britain%2C_Queen_of_Denmark_and_Norway.jpg)
10. listopadu roku 1743 se Luisa v Hannoveru provdala za dánského korunního prince Frederika (1723–1766), pozdějšího krále Frederika V. Oficiální obřad se uskutečnil o měsíc později v Altoně (11. prosince). Společně se svým manželem nastoupila 6. srpna 1746 na dánský a norský trůn.
Inteligentní a laskavá královna měla na svého muže dobrý vliv a velmi pozitivně ho inspirovala i ve věcech vlády, což se silně projevilo především ve vztahu k vědě a umění. Zajímala se o hudbu, tanec a divadlo; královský dvůr získal zcela jinou, volnější a lehkomyslnější podobu na rozdíl od striktně náboženského charakteru za vlády jejího tchána Kristiána VI. V roce 1747 např. angažovala pro divadlo královského dvora soubor italské opery Pietra Mignotiho.
Na rozdíl od své předchůdkyně (Žofie Magdaleny Braniborské) se Luisa učila dánštině a zveřejnila rozhodnutí vychovávat své děti v tomto jazyku; to i její pozitivní vlastnosti jí získaly velkou popularitu mezi jejími poddanými.
Trpěla nicméně prostopášným charakterem a chováním svého manžela, uchýlila se k péči o své děti a k charitativní činnosti. Po její předčasné smrti byla její památka stále jasná a oslavovaná (to byl posléze velký hendikep pro další dánskou královnu z hannoverské dynastie, Karolinu Matyldu Hannoverskou).
Smrt
Dánskou královnou byla Luisa pouhých pět let. 19. prosince 1751, nedlouho po svých 27. narozeninách, v průběhu svého šestého těhotenství nečekaně v paláci Christiansborg v Kodani zemřela (příčinou smrti byly komplikace po potratu) a byla pochována v katedrále v Roskilde, místě posledního odpočinku dánských králů. Její malé děti zůstaly v péči její starší sestry Marie Hannoverské, provdané hesensko-kasselské lankraběnky, jež se přestěhovala z Hesenska do Dánska.
Dědictví
Protože byla mezi Dány nesmírně oblíbená a milovaná, byla mladá královna postupem času stále více oslavována. Příkladem této glorifikace je německý básník Friedrich Gottlieb Klopstock, který ke královně Luise cítil velkou oddanost a úctu; byl hluboce dojat jejími útrapami a brzkou smrtí a své pocity i pocity lidu ventiloval v ódě An den König (později nazývané Die Königin Luise) v roce 1752.[3] Ve srovnání s tímto ideálem byly následující královny, jak druhá manželka jejího manžela Juliana Marie, tak její neteř a pozdější snacha Karolina Matylda, souzeny mnohem přísněji.[4]
Jmenovci
Erb
Dne 30. srpna 1727 bylo jako dítěti panovníka Luise povoleno používat erb říše bez císařské koruny Svaté říše římské.[6]
![]() |
![]() |
![]() |
Potomci
Jméno | Narození | Úmrtí | Poznámky |
---|---|---|---|
Kristián, korunní princ dánský | Kodaň, 7. července 1745 | Frederiksborg, 3. června 1747 | Zemřel v dětství |
Princezna Žofie Magdalena Dánská | 3. července 1746 | 21. srpna 1813 | Vdaná, 1766, Gustav III. Švédský; měla potomky |
Princezna Vilemína Karolína Dánská | 10. července 1747 | 19. ledna 1820 | Vdaná, 1763, Vilém I., kurfiřt z Hesenska; měla potomky |
Kristián VII. Dánský | 29. ledna 1749 | 13. března 1808 | Ženatý, 1766, Princezna Karolina Matylda z Walesu; měl potomky |
Princezna Luisa Dánská | 30. ledna 1750 | 12. ledna 1831 | Vdaná, 1766, Princ Karel Hesensko-Kasselský; měla potomky |
Vývod z předků
Jiří Brunšvicko-Lüneburský | ||||||||||||
Arnošt August Brunšvicko-Lüneburský | ||||||||||||
Anna Eleonora Hesensko-Darmstadtská | ||||||||||||
Jiří I. | ||||||||||||
Fridrich Falcký | ||||||||||||
Žofie Hannoverská | ||||||||||||
Alžběta Stuartovna | ||||||||||||
Jiří II. | ||||||||||||
Joachim Arnošt Oettingenský | ||||||||||||
Jiří Vilém Brunšvicko-Lüneburský | ||||||||||||
Anna Sibylla Solmsko-Sonnenwaldská | ||||||||||||
Žofie Dorotea z Celle | ||||||||||||
Alexandr II. Desmier d'Olbreuse | ||||||||||||
Éléonore Desmier d'Olbreuse | ||||||||||||
Jacquette Poussard de Vandré | ||||||||||||
Luisa Hannoverská | ||||||||||||
Joachim Arnošt Braniborsko-Ansbašský | ||||||||||||
Albrecht II. Braniborsko-Ansbašský | ||||||||||||
Žofie Solmsko-Laubachská | ||||||||||||
Jan Fridrich Braniborsko-Ansbašský | ||||||||||||
Jiří Vilém Brunšvicko-Lüneburský | ||||||||||||
Žofie Markéta Oettingenská | ||||||||||||
Éléonore Desmier d'Olbreuse | ||||||||||||
Karolina z Ansbachu | ||||||||||||
Vilém Sasko-Výmarský | ||||||||||||
Jan Jiří I. Sasko-Eisenašský | ||||||||||||
Eleonora Dorotea Anhaltsko-Desavská | ||||||||||||
Eleonora Sasko-Eisenašská | ||||||||||||
Arnošt Saynsko-Wittgensteinský | ||||||||||||
Johana ze Sayn-Wittgensteinu | ||||||||||||
Lujza Juliana Erbašská | ||||||||||||
Odkazy
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.