From Wikipedia, the free encyclopedia
Ludwig Bechstein (* 24. listopadu 1801, Výmar - 14. května 1860, Meiningen) byl durynský spisovatel, bibliograf, básník, lékárník, archivář a popěvkář. Dnes je znám především svým sbíráním lidových pohádek, které vydával v knihách jako třeba Německá kniha pohádek nebo Nová kniha německých pohádek.
Ludwig Bechstein | |
---|---|
![]() | |
Narození | 24. listopadu 1801 Výmar |
Úmrtí | 14. května 1860 (ve věku 58 let) Meiningen |
Místo pohřbení | Meiningen |
Alma mater | Mnichovská univerzita Lipská univerzita |
Povolání | knihovník, spisovatel, archivář, farmaceut a sběratel pohádek |
Choť | Karolina Wiskemannová (1832 - z. 1834) Terezie Schulzová (1836 -) |
Děti | 8 |
Rodiče | Louis Dupontre, Johana Bechsteinová |
Příbuzní | Johann Matthäus Bechstein (strýc) |
Podpis | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ludwig Bechstein | |
---|---|
![]() | |
Narození | 24. listopadu 1801 Výmar |
Úmrtí | 14. května 1860 (ve věku 58 let) Meiningen |
Místo pohřbení | Meiningen |
Alma mater | Mnichovská univerzita Lipská univerzita |
Povolání | knihovník, spisovatel, archivář, farmaceut a sběratel pohádek |
Děti | Reinhold Bechstein Adolf Emil Ludwig Bechstein |
Příbuzní | Johann Matthäus Bechstein |
Podpis | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Narodil se jako nemanželský syn Johaně Karolině Dorothee Bechsteinové a francouzskému emigrantovi Louisi Dupontreaovi. Roku 1810 ho adoptoval jeho strýc, biolog Johann Matthäus Bechstein. Strýc mu umožnil navštěvovat gymnázium v Meiningu a od roku 1818 do roku 1821 studoval farmacii v Arnstadtu, kde pracoval do roku 1824 jako pomocník. Roku 1823 vydal Durynské pohádky pod pseudonymem C. Bechstein. Poté pracoval jako asistent u lékárníka v Meiningu a do roku 1828 byl prozatímním pracovníkem v lékárně Schwam ve Salzungenu. Tato činnost ho však profesionálně neuspokojila.
Vévoda Bernhard II. ze Saska-Meiningenu mu udělil stipendium ke studiu filosofie, historie a literatury. Roku 1829 začal studovat v Lipsku, kde ve stejném roce vstoupil do bratrství a pokračoval v roce 1830 v Mnichově.
V roce 1831 byl Bechstein jmenován vévodským kabinetním knihovníkem v Meiningenu a v roce 1833 ředitelem vévodské veřejné knihovny. Roku 1832 založil Henneberský starověký výzkumný spolek, který řídil do roku 1832. Ludvík Bechstein je též autorem Kroniky města Meiningen 1676-1834. Roku 1840 obdržel titul radní a odstěhoval se do svého domu v Halbenstadtstraße. V roce 1842 vstoupil do meiningenského Zednářské skupiny Charlotte na tři karafiáty. V roce 1848 převzal Bechstein jako ředitel a archivář společný Henneberský archiv.
Bechsteinova vlastenecká lyrika a jeho vypravování historických románů jako například Tmavý hrabě jsou spíše pozapomenuty. Oblíbenými jsou ovšem jeho pohádky, které nasbíral. Mezi jeho nejznámější díla patří Německá kniha pohádek (1845). S cílem mít vzdělávací účinek provedl mnoho změn v tradičních příbězích. Jeho sbírka lidové poezie měla rovněž přispět k podpoře národní jednoty Německa. Sbíral i legendy a pověsti. Jeho Kniha Německých pověstí není tak známa jako Německá kniha pohádek, ovšem dodnes používaná jako příručka zlaté německé pokladnice pověstí. Vydával i knihy o Durynsku, které napsal například do svazku Malebné romantické Německo. S monografií svého nevlastního otce Dr. Johann Matthäus Bechstein a lesní akademie 30 pozemků. Dvojitý pomník Ludwiga Bechsteina vytvořil v roce 1855 první nezávislou biografii německého lesníka v knižní podobě. Bechstein chtěl svou sbírku lidové poezie doplnit svazkem Deutsches Mythenbuch , ale jeho předčasná smrt tomuto projektu zabránila.
Bechstein byl dvakrát ženatý. Roku 1832 uzavřel manželství s Karolinou Wiskemannovou (1808 - 1834) z Oechsenu. Narodil se jim syn Reinhold (* 1833), který se stal filologem a germanistou. Po dvou letech manželství ovdověl. V roce 1836 se oženil s Terezii Schulzovou (1806 - 1876) z Untermaßfeldu. Měli sedm dětí, mezi nimi i Adolfa Emila Ludvíka, známého malíře a ilustrátora své doby.
Rodinný hrob Ludvíka Bechsteina a jeho druhé manželky se nachází v Meiningenu.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.