vrchol ve Žďárských vrších From Wikipedia, the free encyclopedia
Křovina je vrch s nadmořskou výškou 830 m v georeliéfu Devítiskalské vrchoviny a druhý nejvyšší vrchol v krajinné oblasti Žďárských vrchů,[1] v rámci administrativně správním na katastrálním území Samotín, části městyse Sněžné v okrese Žďár nad Sázavou, náležejícím do Kraje Vysočina v České republice.[2]
Křovina | |
---|---|
![]() Na zalesněném vrcholu trigonometrický bod s nivelací 829,68 m n. m. | |
Vrchol | 830 m n. m. |
Prominence | 85 m |
Izolace | 2,1 km → Devět skal |
Seznamy | Osmistovky Žďárských vrchů #2 Vrcholy Hornosvratecké vrchoviny |
Poznámka | zalesněný vrchol, bez rozhledu |
Poloha | |
Stát | ![]() |
Pohoří | Českomoravská vrchovina / Hornosvratecká vrchovina / Žďárské vrchy / Devítiskalská vrchovina |
Souřadnice | 49°39′25″ s. š., 16°3′10″ v. d. |
![]() ![]() Křovina | |
Hornina | migmatit až ortorula |
Povodí | Svratka |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zalesněný vrch (kopec) tvoří hornina dvojslídný migmatit až ortorula typu metamorfitu v kutnohorsko-svratecké geologické oblasti, v soustavě Českého masivu (krystalinikum a prevariské paleozoikum).[3]
Lokalita v povodí řeky Svratky, součást Chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy a se shodným názvem a územním vymezením také chráněné oblasti přirozené akumulace vod v severozápadní části Hornosvratecké vrchoviny.
Vrcholem prochází rozvodnice dílčího povodí Svratky, Fryšávky a potoka Břímovka,[4] kopec ohraničen na severu úžlabím s prameništěm Studeného potoka, na jihovýchodě sníženinou s prameništěm Černého potoka (oblast sídelní lokality Samotín), na západě širokým úžlabím s prameništěm potoka Břímovka.[2]
Česká státní trigonometrická síť uvádí zaměřený trigonometrický bod s názvem Křovina a geodetickým označníkem s nivelací 829,68 m n. m. (č. 37 triangulačního listu 3316), žulový terénní patník se nachází v zalesněném prostoru, zhruba 160 m jižně od lesní cesty spojující vrcholy sedel mezi Lisovskou skálou a hřbetu s lokalitou Suchý kopec.[2]
Vrchol v lesním prostoru východně od Samotínského hájenství a jihovýchodně od přírodní památky Lisovská skála. Výškový (trigonometrický) bod s názvem Křovina (829,68 m n. m.) leží přibližně 2 km jihovýchodně od Devíti skal, 3 km jižně od Křižánek a ve vzdálenosti asi 5 km na západo-severozápad (282°) od věže kostela sv. Kříže v městysi Sněžné.[5]
Pouze mělkými sedly je tento vrchol oddělen v krajinné oblasti Žďárských vrchů od dalších významných vrcholů, Malinské skály, Lisovské skály a hřbetu Devítiskalské vrchoviny s lokalitou Suchého kopce. Vrchol kopce je zalesněný.
Zeměpisný název (toponymum) Křovina je Českým úřadem zeměměřickým a katastrálním standardizované jméno (oronymum) kopce a jeho vrcholu s výškovým (trigonometrickým) bodem na nejvyšším místě terénu zalesněného pozemku.[2]
Masivní zalesněný vrch v georeliéfu východní části geomorfologického okrsku Devítiskalská vrchovina je součástí Žďárských vrchů, geomorfologického podcelku Hornosvratecké vrchoviny (geomorfologický celek).[1] Na severovýchodě oddělen sedlem (vrchol 802 m) mezi hřbetem Devítiskalské vrchoviny s lesní lokalitou Suchý kopec (817 m), na jiho-jihovýchodě sedlem (vrchol 742 m) od vyvýšeniny Na kopečku (750 m) a zhruba na jihozápadě sedlem (vrchol 762 m) od vrchu Břímovka (790 m).[2]
Vrcholem prochází rozvodnice povodí 4. řádu, svahy od severozápadu až po jihovýchod v dílčím povodí Svratky, jihovýchodní až jihozápadní v povodí potoka Břímovka, jihozápadní až severozápadní v povodí řeky Fryšávky. Ve směru úžlabí s prameništěm Studeného i Černého potoka strmé svahy.[4]
Úžlabí s prameništěm zdrojnic Studeného potoka uzavírá Křovina (830 m) od jihu, na jihozápadě Lisovská skála (802 m) a severozápadě Devět skal (836 m), nejvyšší vrchol Devítiskalské vrchoviny a současně Žďárských vrchů a Hornosvratecké vrchoviny.[1]
Sníženinu s prameništěm Černého potoka (oblast Samotína) uzavírá Křovina od severozápadu, na severu hřbet s lokalitou Suchého kopce (až 816 m) a Malinské skály (811 m), od severovýchodu Drátenická skála (776 m), na jihovýchodě vrch Teplá (782 m) a od jihozápadu svahy vyvýšeniny Na kopečku (750 m). Studený i Černý potok jsou pravostrannými přítoky řeky Svratky v přírodní rezervaci Meandry Svratky u Milov (oblast Milovské kotliny).
Pod vrcholem sedla společného s vrchem Břímovka (790 m) pramení v lokalitě Kadovský les na severozápadě potok Břímovka, pravostranný přítok řeky Svratky v oblasti Herálce a na jihovýchod od sedla méně vydatná vodoteč s názvem Rybníček, levostranný přítok Fryšávky v Kadově.[2]
Vrchol georeliéfu s trigonometrickým bodem mimo značenou cestu v lesním porostu, bez rozhledu. Dostupný z turistické trasy vedené vrcholovou částí, z lesní cesty spojující vrchol sedla pod Lisovskou skálou a sedlo pod vrcholovou částí hřbetu s lesní lokalitou Suchého kopce.
Vrch uvedený v turistické mapě Žďárské vrchy (mapový list 48) vydané Klubem českých turistů, do vrcholové části vedená červeně značená turistická trasa, úsek mezi rozcestníky Pod Lisovskou skálou – Malinská skála.[6] Vrchol terénu s výškovým bodem a navršenou malou kamennou mohylou v nejbližším místě zhruba 160 m na jih (180°) od turistické trasy na lesní cestě spojující sedla pod vrcholem.[5]
Výstup do vrcholové části též neznačenou lesní cestou, ze sedla pod vrcholem z lokality Blatka (též Blatky na turistické mapě)[6] lesní komunikace s cyklistickou trasou 4022 ve směru Milovy (Milovský rybník), z ní východním svahem Křoviny neznačená lesní cesta spojující vrcholovou část s turistickou trasou v úseku mezi přírodními památkami Lisovská skála a Malinská skála.[2]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.