obec v okrese Nový Jičín v Moravskoslezském kraji From Wikipedia, the free encyclopedia
Kunín (do roku 1947 Kunvald,[4] německy Kunewald) je obec, která se nachází v okrese Nový Jičín v Moravskoslezském kraji, zhruba 5 kilometrů severně od Nového Jičína. Žije zde přibližně 1 800[1] obyvatel.
Kunín | |
---|---|
![]() Kostel Povýšení svatého Kříže | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Nový Jičín |
Obec s rozšířenou působností | Nový Jičín (správní obvod) |
Okres | Nový Jičín |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°38′2″ s. š., 17°59′23″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 810 (2024)[1] |
Rozloha | 17,12 km²[2] |
Katastrální území | Kunín |
Nadmořská výška | 254 m n. m. |
PSČ | 742 53 |
Počet domů | 429 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Kunín 69 742 53 Kunín obec@kunin.cz |
Starostka | Markéta Kuběnová |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Kunín | |
Další údaje | |
Kód obce | 568546 |
Kód části obce | 77283 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Původní jméno vesnice bylo německé Kunenwald – „Kunův les“. Základové osobní jméno Kuno byla domácí podoba jména Kunrat (Konrad). Doklady ukazují jen zkrácenou variantu Kunwald, která se používala i v češtině, a to až do roku 1947, kdy bylo jméno upraveno na Kunín.[5]
Ve 13. a 14. století náležely pozemky, na nichž se dnešní obec rozkládá, ke kunvaldskému zboží, které bylo v držení pánů ze Žerotína a z Kravař – např. mezi lety 1288 až 1311 Bluda III. z Bludova[6][7] a 1369 až 1380 Voka z Kravař.
Kunewald/Kunvald byl založen jako lesní lánová vesnice koncem 13. století.[8] a první písemná zmínka o něm pochází z roku 1382. Po vyčlenění Kunvaldu jako samostatného statku z fulneckého panství v roce 1584 byli vlastníky Estera a Jan Cetrysové z Kynšperka. Za jejich vlastnictví byl v Kunvaldu založen pivovar a od roku 1592 je statek uváděn jako malé panství. V roce 1653 panství za 65 000 zlatých zakoupil hrabě Gabriel Serényi a po smrti jeho syna Františka Serényie přešlo vdovou na rod Thun-Hohenstein.
Po moravských misiích Kristiána Davida opustila v 18. století řada „probuzených“ lidí Kunín a připojila se k práci bratrské moravské církve v Ochranově.[9]
V roce 1938 bylo většinově německojazyčné město připojeno do Třetí říše v rámci sudetské župy.
5. května 1945 byla obec osvobozena Rudou armádou, následně došlo k vysídlení původních obyvatel německé národnosti a změně názvu obce na Kunín. V roce 1951 bylo založeno JZD a o deset let později otevřeno širokoúhlé kino. Nově postavené základní školy se obec dočkala 13. září 1970. Od 1. ledna 1975 do 23. listopadu 1990 byla obec součástí města Nový Jičín.[10]
11. prosince 1992 schválila komise České národní rady stávající obecní prapor a znak. V květnu 1999 se majetkem obce stal místní zámek.
Kunín se rozkládá po obou stranách hlavní silnice na Nový Jičín a Fulnek a protéká jím říčka Jičínka. Žije zde přibližně 1865 obyvatel v 314 domech a 517 bytech.[11]
Občanská vybavenost zahrnuje základní a mateřskou školu, poštu a zdravotní středisko. V obci se nalézá obchod s potravinami, restaurace a kadeřnictví.
Kunín je sídlem římskokatolické farnosti.
Největším podnikem v obci je mlékárna, která je většinově vlastněná francouzskou firmou Lactalis.[12] Mlékárna Kunín zpracovává mléko od zemědělců ze širokého okolí. Má pobočku v Ostravě, která dodává plnotučné mléko do obchodních řetězců v celém Česku.
Dále je v obci čerpací stanice. Obec je plynofikována a připojena na kanalizaci.
Dopravní obslužnost zajišťují linky dopravních podniků Arriva Morava a.s., TQM – holding s.r.o. ve směru na Nový Jičín, Bílovec, Studénku, Fulnek, Ostravu a Opavu, ze zastávek Kunín – mlékárna, Kunín – zdravotní středisko, Kunín – u kovárny a Kunín – restaurace. Přeprava po železnici je možná ze zastávky Šenov u Nového Jičína v sousední obci Šenov u Nového Jičína.
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1954 | 2105 | 2159 | 2116 | 2154 | 1931 | 2016 | 1358 | 1553 | 1596 | 1721 | 1796 | 1858 | 1836 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.