![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Cleavage_czech.svg/langcs-640px-Cleavage_czech.svg.png&w=640&q=50)
Konfliktní linie
From Wikipedia, the free encyclopedia
Konfliktní neboli štěpné linie (anglicky: cleavages) je politologická teorie založená na historicko-sociologickém přístupu, jejíž základní myšlenka je, že podoba stranického systému, vychází z určité konstelace konfliktů vzniklých dlouhodobými historickými procesy uvnitř společnosti, které vytvářely vazby mezi různými segmenty voličů a politickými stranami, reprezentující jejich partikulární zájmy.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Cleavage_czech.svg/320px-Cleavage_czech.svg.png)
Seymour Martin Lipset, americký sociolog a politolog, a Stein Rokkan, norský sociolog a politolog, byli prvními, kdo ve své studii "Cleavage Structures, Party Systems, and Voter Alignments", vydané roku 1967 popsali tento jev konfliktních linií a jeho důsledky.[2] Navázali tak na řadu významných sociologů zabývajících se tzv. sociologií konfliktu, mezi nimi např.: Georg Simmel (1858-1931), George Herbert Mead (1863-1931) nebo Karl Marx (1818-1883).[3]
Vznik konfliktních linií
Konfliktní linie se vytváří především soupeřením nebo spoluprací stran ve stranickém systému ohledně dlouhodobých témat.[2]
Primární myšlenka Lipseta a Rokkana říká, že podoba dnešních stranických systémů západoevropských zemí je výsledkem dlouhodobých historických společenských procesů.[2]Politické strany a politické systémy vznikly vytvářením spojení mezi skupinami voličů a politickými stranami hájícími jejich zájmy.[2]
Lipset a Rokkan tvrdí, že oddělené společenské skupiny a tedy i čtyři konfliktní linie se zformovaly jako následek dvou revolucí, a to národní a industriální, projevující se ve dvou dimenzích, teritoriální a funkcionální:[4]