zámek u Kutné Hory From Wikipedia, the free encyclopedia
Zámek Kačina patří mezi nejvýznamnější stavby empírové[1] architektury v Česku. Nachází se v katastru obce Svatý Mikuláš, při silnici do Nových Dvorů, zhruba 6,5 km severovýchodně od okresní Kutné Hory. Je chráněn jako národní kulturní památka.[1] Dnes je jedním z muzeí Národního zemědělského muzea.
Zámek Kačina (Husa) | |
---|---|
![]() Pohled na křídlo s budovou zámeckého divadla | |
Účel stavby | |
Zámek, zemědělské muzeum | |
Základní informace | |
Sloh | empír |
Architekt | Jiří Fischer |
Výstavba | 1802–1822 |
Stavebník | Jan Rudolf Chotek z Chotkova |
Další majitelé | Chotkové z Chotkova |
Poloha | |
Adresa | Svatý Mikuláš (okres Kutná Hora), ![]() |
Souřadnice | 49°58′54″ s. š., 15°20′46″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 46551/2-1096 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Web | http://www.nzm.cz/kacina/ Muzeum českého venkova Zámek Kačina |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Velkolepá zámecká budova na půdorysu otevřené podkovy se nachází na rozsáhlém prostranství parku navrženého roku 1789 vídeňským botanikem Nikolausem Josephem von Jacquin ve volné krajině při obci Svatý Mikuláš.
Střední část tvoří dvoupodlažní budova s klasickým portikem o šesti sloupech s tympanonem. Na ni na obou koncích navazují přízemní obytná stavení na obloukovitém půdorysu se sloupovým ochozem, zakončená patrovými budovami knihovny (vlevo) a nedokončené kaple a divadla. Ve střední části jsou reprezentační a obytné prostory včetně kruhového vstupního sálu s lucernou a velkého tanečního sálu. Celá stavba podélně měří 227 m. Na sochařské výzdobě se podíleli A. Schrott a Václav Prachner.[2]
V interiéru zámku se nachází muzeum českého venkova Národního zemědělského muzea. Součástí bohatých expozic je také knihovna rodu Chotků čítající na 40 000 svazků z doby od 16. po 19. století, zámecké divadlo, lékárna a skleník.
Stavba bývá často označována za empírovou, např. v památkovém katalogu Národního památkového ústavu.[1] Podle některých zdrojů ale nemá architektura zámku s empírem nic společného; budova zámku je podle nich ve skutečnosti nejčistším českým projevem palladiánské architektury, kterou hrabě Chotek poznal už za své cesty po Evropě v roce 1770, a která se do střední Evropy šířila kromě plánů přímo Palladiových italských staveb také prostřednictvím anglických a ruských šlechtických sídel 18. století.[zdroj?][3]
Zámek, zvaný dříve také „Husa“,[4] dal postavit nejvyšší purkrabí Království českého hrabě Jan Rudolf Chotek z Chotkova na novodvorském panství, které již roku 1764 zakoupil Jan Karel Chotek. Starší novodvorský zámek v obci i přes celkové rozsáhlé úpravy nevyhovoval potřebám sídla, proto zde hrabě Chotek ponechal pouze správu panství a nechal vystavět nový sídelní zámek.
Výstavba probíhala v letech 1802–1822 podle postupně upravovaných plánů drážďanského architekta Ch. F. Schurichta. Stavbu realizovali postupně pražský architekt Jiří Fischer, po něm pak Johann Philip Joendl a Anton Arche.[1][5]
Po smrti Emericha Chotka (1833–1911) zámek s panstvím přešel do vlastnictví dědiců z rodu Thun-Hohenštejnů, konkrétně Emerichova synovce Quida Thun-Hohenštejna (1873–1955).[6] Ten byl údajně vášnivý lovec, který jezdil i na africká safari, a majetek předlužil. Za Protektorátu byl zámek v nucené dražbě prodán nacistické organizaci mládeže Hitlerjugend, po válce byl znárodněn a od roku 1950 jej využívá Národní zemědělské muzeum.[7]
Národní zemědělské muzeum získalo zámek počátkem 50. let 20. století a postupně vybudovalo muzeum českého venkova s několika expozicemi: zámecké divadlo, zámecká knihovna ad.
Na zámku se natáčely následující filmy a pohádky:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.